b"\n_START_ARTICLE_\nMuseu d'Arqueologia Nacional (Fran\xc3\xa7a)\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7leccions\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1880, gr\xc3\xa0cies a l'impuls d'Alexandre Bertrand, Gabriel de Mortillet i Salomon Reinach, el museu ja inclo\xc3\xafa 44 sales d'exposicions. Les col\xc2\xb7leccions n'augmentaren, es diversificaren i s'obriren al p\xc3\xbablic a poc a poc._NEWLINE_Hui el museu t\xc3\xa9 al voltant de 30.000 objectes arqueol\xc3\xb2gics en exhibici\xc3\xb3 i al voltant de 3 milions d'objectes en les seues reserves, per la qual cosa \xc3\xa9s una de les col\xc2\xb7leccions m\xc3\xa9s riques d'Europa. Aquests objectes trobats a l'estat franc\xc3\xa9s cobreixen diferents per\xc3\xadodes: paleol\xc3\xadtic, neol\xc3\xadtic, edat del bronze, edat del ferro, per\xc3\xadode rom\xc3\xa0 i primera edat mitjana (G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia merov\xc3\xadngia). Una part de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 prov\xc3\xa9 de l'estranger i es recapt\xc3\xa0 amb finalitats comparatives. Aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 dels cinc continents enclou alhora objectes arqueol\xc3\xb2gics i etnol\xc3\xb2gics, presentats a la sala d'Arqueologia comparada.\n_START_SECTION_\nPaleol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nLes col\xc2\xb7leccions paleol\xc3\xadtiques comprenen objectes relacionats amb la pedra, com c\xc3\xb2dols, bifaces o micr\xc3\xb2lits, ossos i banyes de rens, agulles, punxons o arpons. En el paleol\xc3\xadtic superior aparegueren les manifestacions m\xc3\xa9s antigues de l'art prehist\xc3\xb2ric, com les representacions estilitzades dels \xc3\xb2rgans sexuals._NEWLINE_El recorregut del museu comen\xc3\xa7a amb l'homo erectus._NEWLINE__NEWLINE_Entre els objectes m\xc3\xa9s coneguts en les col\xc2\xb7leccions del paleol\xc3\xadtic es troba la Venus de Brassempouy, apareguda en les nombroses excavacions d'Edouard Piette als Pirineus. Entre els molts objectes de la seua col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 donada al museu, hui se'n mostren uns 10.000 a la sala Piette.\n_START_SECTION_\nEdat de bronze\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'edat del bronze (al voltant de 2100\xc2\xa0ae a 750 ae) la era prou semblant a la del neol\xc3\xadtic, per\xc3\xb2 el progr\xc3\xa9s t\xc3\xa8cnic que representava el bronze la far\xc3\xa0 evolucionar, i ser\xc3\xa0 cada vegada m\xc3\xa9s jer\xc3\xa0rquica._NEWLINE_L'abund\xc3\xa0ncia d'or en l'edat del bronze explica la gran quantitat d'objectes i joies fets en aquest material en aquest moment.\n_START_SECTION_\nEdat de ferro\n_START_PARAGRAPH_\nEn la primera edat de ferro (780-480\xc2\xa0ae), que correspon a la cultura de Hallstatt, els morts privilegiats s'enterraven sota t\xc3\xbamuls (Borgonya, Lorena, Franc Comtat, Berry, Vix, Sainte-Colombe-sud-Seine, Magny-Lambert..._NEWLINE_La segona edat de ferro (480\xc2\xa0ae-comen\xc3\xa7ament de la nostra era) fou una societat de guerrers que va anar guanyant puixan\xc3\xa7a del segle V\xc2\xa0ae al III ae. Els gals sobreeixiren sobretot en cer\xc3\xa0mica, vidreria i metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia (bronze i ferro)._NEWLINE_La col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d'art celta del museu \xc3\xa9s una de les m\xc3\xa9s grans del m\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa0l\xc2\xb7lia romana\n_START_PARAGRAPH_\nLa G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia romana (del 52\xc2\xa0ae al final del s. V): despr\xc3\xa9s de la conquesta per Juli C\xc3\xa8sar, la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia s'integr\xc3\xa0 a l'Imperi rom\xc3\xa0. La urbanitzaci\xc3\xb3 avan\xc3\xa7\xc3\xa0 amb les ciutats i la construcci\xc3\xb3 d'edificis p\xc3\xbablics; una xarxa de carreteres travessava tota la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia._NEWLINE__NEWLINE_Les 6 sales del departament galorom\xc3\xa0 mostren els d\xc3\xa9us, el m\xc3\xb3n dels morts, la pres\xc3\xa8ncia de l'ex\xc3\xa8rcit rom\xc3\xa0 a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia, tipus d'artesania i la vida quotidiana (menjar, vestuari, adorns, oci, entorn dom\xc3\xa8stic, medicina, transport, escriptura...).\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa0l\xc2\xb7lia merov\xc3\xadngia\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera edat mitjana (del s. V al VIII) comen\xc3\xa7\xc3\xa0 amb la dinastia dels merovingis, fundada per Clovis. La G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia es feu progressivament franca i cristiana. A partir d'aquest per\xc3\xadode, s'han trobat moltes joies cloisonn\xc3\xa9s amb granats inserits, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 sivelles de cinyells damasquinats amb fils d'argent o de llaut\xc3\xb3 inserits en clivells gravats en el ferro."