b'\n_START_ARTICLE_\nTur\xc3\xb3 del Calamot\n_START_SECTION_\nAntiguitat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'espai delimitat per ambd\xc3\xb3s turons t\xc3\xa9 una llarga hist\xc3\xb2ria d\'ocupaci\xc3\xb3 humana. S\'han trobat restes del poblat ib\xc3\xa8ric del Calamot habitat entre els segles VI i I aC. A la l\xc3\xadnia de costa, situada en aquell moment a la carretera a Santa Creu de Calafell, hi havia un port d\'ancoratge al que avui es coneix com a les Sorres que funcion\xc3\xa0 des del segle IV aC fins a l\'\xc3\xa8poca romana._NEWLINE_De l\'\xc3\xa8poca romana, s\'han localitzat restes de magatzems agr\xc3\xadcoles, possiblement dedicats a la producci\xc3\xb3 de vi, d\'entre els segles I aC i I dC que podrien ser part d\'una vil\xc2\xb7la romana encara no localitzada o ser estructures a\xc3\xafllades de les vil\xc2\xb7les ja localitzades a Sant Pere de Gav\xc3\xa0 i Can Valls del Rac\xc3\xb3._NEWLINE_L\'activitat del port va decaure des del segle II dC i aix\xc3\xad continu\xc3\xa0 fins a la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 al segle V dC La causa pot ser les noves sorres aportades pel Llobregat dificultessin la navegaci\xc3\xb3 o la crisi de l\'estat rom\xc3\xa0 que port\xc3\xa0 a una ruralitzaci\xc3\xb3 de l\'economia i la societat. Aquesta tend\xc3\xa8ncia darrera port\xc3\xa0 a l\'aband\xc3\xb3 de les vil\xc2\xb7les al Baix Llobregat i el retorn a les coves.\n_START_SECTION_\nEl seu nom i l\'Edat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEs desconeix l\'origen del top\xc3\xb2nim Calamot. Alguns proposen un origen \xc3\xa0rab, a partir de la paraula \xc3\xa0rab Qala, que significa castell, i el possible nom de persona germ\xc3\xa0nic Mot. Ara b\xc3\xa9, no s\'ha trobat cap estructura al tur\xc3\xb3 que es relacioni amb l\'ocupaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab. Una altra proposta per a l\'origen del top\xc3\xb2nim \xc3\xa9s el grec calamot\xc3\xa9, que vol dir canyar. De fet, a ponent del tur\xc3\xb3 del Calamot hi passa la riera dels Canyars, i al poblat ib\xc3\xa8ric del Calamot s\'han trobat restes de terrissa grega, cosa que indica els contactes entre els seus habitants i els grecs._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la conquesta comtal del territori, la protecci\xc3\xb3 dels atacs sarra\xc3\xafns s\'estructura mitjan\xc3\xa7ant la construcci\xc3\xb3 d\'una s\xc3\xa8rie de torres de defensa, a la Roca hi hagu\xc3\xa9 una d\'elles. Per\xc3\xb2 no ens arriba la primera not\xc3\xadcia documentada sobre la Roca (la Rocha) fins al 3 de juliol de 1043 i tamb\xc3\xa9 el 19 de mar\xc3\xa7 de 1146 (la Rocha de Gavano)._NEWLINE_Amb el proc\xc3\xa9s de feudalitzaci\xc3\xb3, primer fou lliurada la cust\xc3\xb2dia militar del castell d\'Erampruny\xc3\xa0 i de les torres de Gav\xc3\xa0 a fam\xc3\xadlies nobles i despr\xc3\xa9s aquesta delegaci\xc3\xb3 dels comtes de Barcelona pass\xc3\xa0 a \xc3\xa9sser heredit\xc3\xa0ria. No est\xc3\xa0 clar si el mateix proc\xc3\xa9s seguiren les fortificacions menors, usualment aixecades al costat de nuclis de poblament preexistents al castell. En tot cas, als segles XII i XIII hi ha a la torre de la Roca a les fam\xc3\xadlies Bleda i Tici\xc3\xb3. Aquesta darrera era descendent d\'un antic batlle reial de Gav\xc3\xa0 a mitjan segle XII, i posteriorment reberen de Sant Cugat la castlania de Castelldefels (1178-1340). Un dels fills d\'aquesta nissaga aconsegu\xc3\xad el senyoriu de la torre de la Roca el 1216. El 1305 Pere Marc, futur senyor d\'Erampruny\xc3\xa0, compr\xc3\xa0 als Tici\xc3\xb3 la casa i el terme de la Roca. Amb la fam\xc3\xadlia dels Marc, la possessi\xc3\xb3 de la casa de la Roca tingu\xc3\xa9 un paper important, fou reservada per als seus hereus primog\xc3\xa8nits._NEWLINE_El primer senyor de la fam\xc3\xadlia Marc, Pere Marc, tamb\xc3\xa9 aconsegu\xc3\xad autoritzaci\xc3\xb3 per a traslladar la capella de Santa Magdalena del Sitjar (lloc que actualment ocupa la capella de la Mare de D\xc3\xa9u de Bruguers) a una capella constru\xc3\xafda al costat de la Casa de la Roca. Per altra banda, tamb\xc3\xa9 aconsegu\xc3\xad el 1324 de part del rei Jaume II autoritzaci\xc3\xb3 per a celebrar mercat els dimarts a la Roca.\n_START_SECTION_\nEl seu poblament i les Edats Moderna i Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nTenim algunes dades sobre els habitants del nucli de la Roca: 40 fam\xc3\xadlies el 1337, 26 focs el 1365 per causa de la pesta, 23 focs el 1381 i 10 focs el 1522. A un pl\xc3\xa0nol de Gav\xc3\xa0 d\'inicis del segle XVIII (err\xc3\xb2niament datat el 1590) es diferencien dos nuclis de poblaci\xc3\xb3, Sant Pere de Gav\xc3\xa0 i La Roca, aquesta darrera amb sis edificis._NEWLINE_Una refer\xc3\xa8ncia de l\'any 1789 encara parla de l\'exist\xc3\xa8ncia de la capella de Santa Maria Magdalena de la Roca, per\xc3\xb2 no parla del seu estat ni si el poble continuava habitat. A la llei del 1834 que establ\xc3\xad la divisi\xc3\xb3 en partits judicials encara parla de "Gav\xc3\xa1 y los Santuarios de Burgues, San Miguel y Santa Mar\xc3\xada Magdalena". La capella estigu\xc3\xa9 dempeus fins al 1836._NEWLINE_A l\'entorn del Calamot i la Roca hi ha dos masos. Un \xc3\xa9s el mas de l\'Horta, aixecat de nova planta al segle XVII. El seu nom sembla relacionat amb el top\xc3\xb2nim medieval L\'horta del senyor, que apareix en alguns documents. L\'altra masia \xc3\xa9s Can Ribes, una masia ben conservada que tamb\xc3\xa9 fou aixecada de bell nou, l\'any 1769, en un camp denominat La Figuereta. El segle XVIII fou propietat de Francesc Ribes, fabricant t\xc3\xa8xtil i ciutad\xc3\xa0 honrat de Barcelona. Aquests masos, inicialment dedicats a la vinya, despr\xc3\xa9s de la fil\xc2\xb7loxera foren dedicats als conreus de sec\xc3\xa0: ametllers, garrofers i oliveres.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1976 el Calamot fou qualificat com a zona verda. M\xc3\xa9s tard un vial per sota de Can Ribes (carrer de Manuel Carrasco i Formiguera) separ\xc3\xa0 els turons del Calamot i la Roca. El 1998, una part del tur\xc3\xb3 de la Roca (5,9 ha), despoblat des de fa temps i desapareguts els seus edificis, fou urbanitzada i pass\xc3\xa0 a denominar-se oficialment Parc del Calamot. Entre 2011 i 2012, una part del territori entre els dos turons \xc3\xa9s urbanitzada com a barri de Can Ribes (7,49 ha), construint un nou vial (avinguda 8 de mar\xc3\xa7) per sobre de Can Ribes, masia que perd els murs que l\'encerclaven. Segons el projecte urban\xc3\xadstic, el territori que envolta el tur\xc3\xb3 del Calamot (13 ha) passar\xc3\xa0 a denominar-se Nou Parc del Calamot.'