b'\n_START_ARTICLE_\nProtestes d\'Isl\xc3\xa0ndia de 2008\n_START_SECTION_\nProtestes i canvi de govern (2008\xe2\x80\x932009)\n_START_PARAGRAPH_\nPreocupat per l\'estat de l\'economia islandesa, el cantant H\xc3\xb6r\xc3\xb0ur Torfason endeg\xc3\xa0 una protesta individual l\'octubre de 2008. Torfason se situ\xc3\xa0 "a Austurv\xc3\xb6llur amb un micr\xc3\xb2fon obert i convid\xc3\xa0 la gent a parlar". A partir del dissabte seg\xc3\xbcent s\'establ\xc3\xad una din\xc3\xa0mica de concentracions m\xc3\xa9s organitzada: els Raddir f\xc3\xb3lksins. El grup de manifestants decid\xc3\xad concentrar-se cada dissabte fins que el Govern decid\xc3\xads dimitir. Torfason continu\xc3\xa0 dirigint les protestes des d\'un escenari._NEWLINE_Les protestes foren la tem\xc3\xa0tica del xou televisiu anual de Cap d\'Any, \xc3\x81ram\xc3\xb3taskaupi\xc3\xb0. En un dels gags, l\'actor J\xc3\xb3n Gnarr interpretava un manifestant contra la crisi econ\xc3\xb2mica amb una pancarta que deia Helv\xc3\xadtis fokking fokk!!, un joc de paraules de signe clarament escatol\xc3\xb2gic. Aquesta frase va apar\xc3\xa8ixer r\xc3\xa0pidament reprodu\xc3\xafda a les pancartes de les manifestacions reals, i fins i tot va passar a utilitzar-se en diversos discursos._NEWLINE_El 20 de gener de 2009, les protestes van esdevenir avalots. Entre 1.000 i 2.000 persones van enfrontar-se a la policia antiavalots, que va emprar les porres i tamb\xc3\xa9 gas pebre, al voltant de l\'edifici del Parlament island\xc3\xa8s (Althing), amb un m\xc3\xadnim de 20 persones detingudes i 20 m\xc3\xa9s ateses per exposici\xc3\xb3 al gas pebre. Els manifestants colpejaven cassoles i feien sonar botzines per interrompre la primera compareixen\xc3\xa7a de l\'any del primer ministre Geir Haarde al Parlament. Alguns van trencar vidres de les finestres de l\'Althing, van llen\xc3\xa7ar skyr i boles de neu contra l\'edifici, i bombes de fum dins del pati interior. L\'\xc3\xbas de cassoles i paelles per fer soroll dugu\xc3\xa9 la premsa local a parlar de la "Revoluci\xc3\xb3 de les Cassoles"._NEWLINE_El 21 de gener, les protestes continuaren a Reykjav\xc3\xadk, on el cotxe del primer ministre fou atacat amb boles de neu, ous i llaunes, i es reclam\xc3\xa0 la seva dimissi\xc3\xb3. Els edificis governamentals van quedar envoltats per una gernaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de 3.000 persones que hi llen\xc3\xa7aren pintura i ous, i despr\xc3\xa9s la multitud es despla\xc3\xa7\xc3\xa0 cap a l\'Althing, on un manifestant va escalar la tanca i hi va penjar un cartell amb la frase "Una tra\xc3\xafci\xc3\xb3 per imprud\xc3\xa8ncia segueix essent una tra\xc3\xafci\xc3\xb3." No consta que ning\xc3\xba fos detingut._NEWLINE_El 22 de gener, la policia empr\xc3\xa0 gas lacrimogen per dispersar la gent a la pla\xc3\xa7a Austurv\xc3\xb6llur, just davant de l\'Althing, per primer cop des de les protestes contra l\'OTAN del 1949. Uns 2.000 manifestants havien tingut encerclat l\'edifici del Parlament des del dia abans, i van llen\xc3\xa7ar-hi focs artificials, sabates, paper higi\xc3\xa8nic, pedres i rajoles. El cap de la policia de Reykjav\xc3\xadk, Stef\xc3\xa1n Eir\xc3\xadksson, va dir que havien intentat dispersar un "nucli dur" de "pocs centenars" amb gas pebre abans de treure el gas lacrimogen. Stef\xc3\xa1n tamb\xc3\xa9 va declarar que les protestes semblava que havien de durar, i que aix\xc3\xb2 suposava una situaci\xc3\xb3 nova per a Isl\xc3\xa0ndia.\n_START_SECTION_\nCanvi de govern\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat l\'anunci fet el 23 de gener d\'unes eleccions legislatives avan\xc3\xa7ades per al 25 d\'abril, junt amb l\'explicaci\xc3\xb3 que el primer ministre Geir Haarde deixava la pol\xc3\xadtica per un c\xc3\xa0ncer d\'es\xc3\xb2fag i que, per tant, ja no seria candidat a les eleccions, els manifestants van seguir omplint els carrers per reclamar una nova escena pol\xc3\xadtica i unes eleccions immediates. Haarde (Partit de la Independ\xc3\xa8ncia) anunci\xc3\xa0 el 26 de gener que pretenia dimitir aviat, quan hagu\xc3\xa9s pogut parlar amb l\'Alian\xc3\xa7a Socialdem\xc3\xb2crata perqu\xc3\xa8 el govern no es vei\xc3\xa9s afectat, per\xc3\xb2 aquest intent va fracassar el mateix dia._NEWLINE_L\'Alian\xc3\xa7a Socialdem\xc3\xb2crata form\xc3\xa0 un nou govern en minoria fent coalici\xc3\xb3 amb el Moviment d\'Esquerra-Verd, i amb el suport del Partit Progressista i del Partit Liberal, que es constitu\xc3\xad l\'1 de febrer. L\'antiga ministra d\'Afers Socials J\xc3\xb3hanna Sigur\xc3\xb0ard\xc3\xb3ttir esdevingu\xc3\xa9 primera ministra. Els partits coaligats tamb\xc3\xa9 van estar d\'acord a convocar una assemblea constituent que havia de modificar la Constituci\xc3\xb3. On no hi hagu\xc3\xa9 acord fou per convocar un refer\xc3\xa8ndum preventiu sobre incorporar-se a la Uni\xc3\xb3 Europea i sobre l\'adopci\xc3\xb3 de l\'euro.\n_START_SECTION_\nEleccions legislatives\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions legislatives es van celebrar a Isl\xc3\xa0ndia el 25 d\'abril del 2009 com una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la forta pressi\xc3\xb3 ciutadana que va suposar la Revoluci\xc3\xb3 de les Cassoles, que alhora era una resposta a la crisi financera islandesa. L\'Alian\xc3\xa7a Socialdem\xc3\xb2crata i el Moviment d\'Esquerra-Verd, que formaven la coalici\xc3\xb3 de govern abans de les eleccions liderats per la primera ministra J\xc3\xb3hanna Sigur\xc3\xb0ard\xc3\xb3ttir, tots dos van guanyar en vots i la majoria d\'escons a l\'Althing (el Parlament island\xc3\xa8s) es va eixamplar. El Partit Progressista tamb\xc3\xa9 va millorar els seus resultats, i fins i tot el nou Moviment dels Ciutadans, constitu\xc3\xaft despr\xc3\xa9s de les protestes ciutadanes del gener, va entrar a l\'Althing amb quatre escons. El gran perdedor fou, \xc3\xa9s clar, el Partit de la Independ\xc3\xa8ncia, que s\'havia mantingut al poder durant 18 anys precisament fins al gener del 2009: va perdre un ter\xc3\xa7 dels seus antics votants i nou diputats.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb2rums ciutadans i canvi constitucional (2009\xe2\x80\x932010)\n_START_PARAGRAPH_\nPrenent bona nota de les protestes arreu de la naci\xc3\xb3 i donant forma als esfor\xc3\xa7os de les organitzacions civils, els partits de la nova coalici\xc3\xb3 de govern van decidir que els ciutadans islandesos s\'haurien d\'involucrar en la redacci\xc3\xb3 d\'una nova Constituci\xc3\xb3 per a Isl\xc3\xa0ndia, de manera que el 4 de novembre de 2009 es van posar en marxa els debats sobre aquesta proposta. Paral\xc2\xb7lelament a les protestes i als debats parlamentaris, els ciutadans van comen\xc3\xa7ar a treballar en assemblees constituents que es convocaven espont\xc3\xa0niament, impulsades per grups d\'activistes del tipus grassroots, especialment un que s\'anomenava Anthill ("Formiguer"). El 14 de novembre es convoc\xc3\xa0 un F\xc3\xb2rum Nacional (\xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0fundur), en forma d\'assemblea ciutadana al palau d\'esports Laugardalsh\xc3\xb6ll, a Reykjav\xc3\xadk. El F\xc3\xb2rum Nacional havia d\'establir la base per a la futura Assemblea Constituent (2011) i fou publicat a Internet perqu\xc3\xa8 tothom hi tingu\xc3\xa9s acc\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment._NEWLINE_Es va convocar 1.500 persones a participar en l\'assemblea. D\'aquests, 1.200 havien estat triats aleat\xc3\xb2riament del cens, i els altres 300 representaven empreses, institucions diverses i altres grups significatius. Els participants eren representatius de tota la societat islandesa, d\'edats que anaven dels 18 als 88 anys, i que provenien de totes les circumscripcions electorals del pa\xc3\xads: 73 de Nor\xc3\xb0vesturkj\xc3\xb6rd\xc3\xa6mi, 77 de Nor\xc3\xb0austurkj\xc3\xb6rd\xc3\xa6mi, 89 de Su\xc3\xb0urkj\xc3\xb6rd\xc3\xa6mi, 365 de la metropolitana Su\xc3\xb0vesturkj\xc3\xb6rd\xc3\xa6mi i 621 de les dues parts de Reykjav\xc3\xadk juntes, el nord (Reykjav\xc3\xadkurkj\xc3\xb6rd\xc3\xa6mi Nor\xc3\xb0ur) i el sud (Reykjav\xc3\xadkurkj\xc3\xb6rd\xc3\xa6mi Su\xc3\xb0ur). Finalment, el 47% eren dones i el 53% homes._NEWLINE_El 16 de juny de 2010 la Llei Constitucional fou acceptada a tr\xc3\xa0mit per part del Parlament i es va convocar un nou F\xc3\xb2rum. La Llei Constitucional prescrivia que tots els participants del F\xc3\xb2rum havien de ser triats del cens nacional, "amb la deguda raonable distribuci\xc3\xb3 de participants de tots els \xc3\xa0mbits del pa\xc3\xads i amb equitat de g\xc3\xa8nere, tant com sigui possible". El F\xc3\xb2rum Nacional de 2010 fou endegat pel govern el 6 de novembre de 2010 i va reunir 950 participants, organitzats en subcomissions, que havien de treballar un document de 700 p\xc3\xa0gines que havia de ser la base dels canvis constitucionals, que hauria de debatre una futura Assemblea Constituent. El F\xc3\xb2rum de 2010 va tirar endavant gr\xc3\xa0cies a la suma dels esfor\xc3\xa7os del govern i del grup Anthill. Un Comit\xc3\xa8 Constitucional de set membres, designats pel Parlament, fou l\'encarregat de supervisar el F\xc3\xb2rum i la presentaci\xc3\xb3 dels seus resultats, mentre que l\'organitzaci\xc3\xb3 i el desenvolupament del F\xc3\xb2rum Nacional de 2010 correspongu\xc3\xa9 al grup Anthill, que ja havia organitzat el primer F\xc3\xb2rum de 2009.\n_START_SECTION_\nAssemblea i Consell Constituents (2010\xe2\x80\x932011)\n_START_PARAGRAPH_\nPer continuar el proc\xc3\xa9s, el 27 de novembre de 2010 es van fer eleccions per triar els 25 membres d\'un Consell Constitucional. Cap dels electes, 15 homes i 10 dones (60/40%, de manera que es complia el requisit de paritat de g\xc3\xa8neres), no era militant de cap partit pol\xc3\xadtic. Hi va haver diverses reclamacions contra aquesta elecci\xc3\xb3, i el Tribunal Suprem d\'Isl\xc3\xa0ndia n\'anul\xc2\xb7l\xc3\xa0 el resultat el 25 de gener de 2011, considerant que s\'havien com\xc3\xa8s diverses irregularitats greus d\'acord amb la llei electoral islandesa, per\xc3\xb2 el Parlament decid\xc3\xad que les al\xc2\xb7legacions q\xc3\xbcestionaven el procediment electoral, no els electes, de manera que aquestes 25 persones podien prendre possessi\xc3\xb3 dels seus escons al nou Consell Constitucional. Aix\xc3\xad es va fer, i la reforma de la Constituci\xc3\xb3 va tirar endavant. Finalment, el 29 de juliol de 2011 es va presentar al Parlament la proposta de reforma constitucional.\n_START_SECTION_\nRefer\xc3\xa8ndums sobre el deute bancari (2010 i 2011)\n_START_PARAGRAPH_\nParal\xc2\xb7lelament al proc\xc3\xa9s de reforma constitucional, es van fer dos refer\xc3\xa8ndums per decidir quina sortida calia donar a la crisi del banc Icesave, que comprometia l\'estat island\xc3\xa8s. Com que no s\'havia fet cap refer\xc3\xa8ndum a Isl\xc3\xa0ndia des del 1944, calgu\xc3\xa9 aprovar una nova llei que regul\xc3\xa9s aquestes consultes. La votaci\xc3\xb3 al Parlament fou el 8 de gener de 2010, amb el resultat de 49 vots a favor, cap en contra i 14 abstencions._NEWLINE_El primer refer\xc3\xa8ndum fou el 6 de mar\xc3\xa7 de 2010. Es preguntava als ciutadans si acceptarien garantir el deute contret pel banc amb el Regne Unit i els Pa\xc3\xafsos Baixos, una decisi\xc3\xb3 del Parlament que el president de la Rep\xc3\xbablica no havia volgut assumir. La proposta fou sorollosament rebutjada pel 93% de vots en contra i menys del 2% a favor._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'aquest refer\xc3\xa8ndum, s\'inici\xc3\xa0 una nova ronda de negociacions. El 16 de febrer de 2011, el Parlament island\xc3\xa8s acord\xc3\xa0 pagar tot el deute a partir de l\'any 2016, acabant abans del 2046, amb un inter\xc3\xa8s fix del 3%. El President de la Rep\xc3\xbablica torn\xc3\xa0 a negar-se a signar la resoluci\xc3\xb3 el 20 de febrer, de manera que calgu\xc3\xa9 convocar un segon refer\xc3\xa8ndum. Aquest es celebr\xc3\xa0 el 9 d\'abril de 2011 i aquest cop el "no" torn\xc3\xa0 a guanyar per\xc3\xb2 per un m\xc3\xa9s equilibrat 60 a 40%. Despr\xc3\xa9s del segon refer\xc3\xa8ndum perdut, els governs brit\xc3\xa0nic i neerland\xc3\xa8s van portar la seva reclamaci\xc3\xb3 al Tribunal de l\'Associaci\xc3\xb3 Europea de Lliure Comer\xc3\xa7, que acabaria donant la ra\xc3\xb3 als islandesos.\n_START_SECTION_\nJudici contra l\'ex-primer ministre (2010-2012)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de setembre de 2010, l\'Althing decid\xc3\xad per 33 vots contra 30 sotmetre a judici l\'ex-primer ministre Geir Haarde, per\xc3\xb2 no la resta de membres de l\'anterior govern, per neglig\xc3\xa8ncia en les seves funcions. Haarde hauria de compar\xc3\xa8ixer davant un tribunal especial previst per a casos d\'irregularitats comeses pels membres del govern, el Landsd\xc3\xb3mur, i era la primera vegada que es convocava aquest tribunal des de l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 islandesa de 1905._NEWLINE_El judici comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a Reykjav\xc3\xadk el 5 de mar\xc3\xa7 de 2012. El 23 d\'abril, Geir Haarde fou trobat culpable de nom\xc3\xa9s una de les sis acusacions que se li havien formulat, per no haver convocat reunions del govern quan hi havia temes importants a tractar. El Landsd\xc3\xb3mur sentenci\xc3\xa0 que Haarde no havia de patir cap pena, ja que la falta es considerava menor, i l\'estat fou condemnat a pagar les despeses del judici. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, Haarde decid\xc3\xad, per principis, rec\xc3\xb3rrer la sent\xc3\xa8ncia al Tribunal Europeu de Drets Humans, a Estrasburg, on el cas encara es troba pendent de revisi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nRefer\xc3\xa8ndum sobre la nova Constituci\xc3\xb3 (2012)\n_START_PARAGRAPH_\nFinalment, el Consell Constitucional present\xc3\xa0 la proposta de nova Constituci\xc3\xb3 el 29 de juliol de 2011. Era la primera "Constituci\xc3\xb3 2.0" del m\xc3\xb3n, feta cooperativament per tots els ciutadans que hi havien volgut participar. El 24 de maig de 2012 l\'Althing aprov\xc3\xa0, per 35 vots a favor i 15 en contra, convocar un refer\xc3\xa8ndum consultiu no m\xc3\xa9s tard del 20 d\'octubre. Nom\xc3\xa9s s\'hi van oposar els diputats del Partit de la Independ\xc3\xa8ncia, de dretes, que havia governat Isl\xc3\xa0ndia fins a la Revoluci\xc3\xb3 de les Cassoles._NEWLINE_Finalment, el refer\xc3\xa8ndum consultiu es feu el 20 d\'octubre de 2012, i la proposta de nova Constituci\xc3\xb3 reb\xc3\xa9 el suport del 67% de la poblaci\xc3\xb3. Amb aix\xc3\xb2, els diputats ja tenien unes directius clares sobre el que calia fer, per\xc3\xb2 conv\xc3\xa9 no oblidar el car\xc3\xa0cter merament consultiu del refer\xc3\xa8ndum. Els debats posteriors es van allargar i van incloure, tamb\xc3\xa9, una copiosa participaci\xc3\xb3 dels mass media, amb una majoria de comentaris adversos. La Comissi\xc3\xb3 de Ven\xc3\xa8cia tamb\xc3\xa9 va recomanar algunes modificacions. Aleshores, el projecte ja es trobava madur per ser discutit i aprovat al Parlament, i fins i tot la majoria dels diputats hi eren favorables, per\xc3\xb2, en part a causa del filibusterisme de l\'oposici\xc3\xb3 de dretes, no hi va haver temps d\'aprovar la nova Constituci\xc3\xb3 abans de la dissoluci\xc3\xb3 de la cambra, pr\xc3\xa8via a les eleccions del 2013._NEWLINE_Aquestes eleccions van retornar la majoria a la dreta (si b\xc3\xa9 amb una coalici\xc3\xb3 for\xc3\xa7a transversal), en part a causa d\'un esc\xc3\xa0ndol de corrupci\xc3\xb3 que vinculava el primer ministre amb els anomenats Papers de Panam\xc3\xa0. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, la proposta va quedar oblidada, ja que la nova majoria no hi tenia cap inter\xc3\xa8s i no la portava al seu programa electoral. Segons Thorvaldur Gylfason, Isl\xc3\xa0ndia corre el perill de quedar fora del grup de les democr\xc3\xa0cies occidentals per aquest cas d\'allunyament entre el poble i els seus representants. Tanmateix, el mateix autor tamb\xc3\xa9 veu lloc per a l\'optimisme quan escriu que vindran altres parlaments amb altres majories, i algun dia la Constituci\xc3\xb3 feta pel poble pot arribar a ser aprovada._NEWLINE_En canvi, un altre refer\xc3\xa8ndum per aturar les converses d\'adhesi\xc3\xb3 a la Uni\xc3\xb3 Europea, proposat per alguns parlamentaris de la coalici\xc3\xb3 d\'esquerres governant, fou rebutjat per 34 vots en contra i 25 a favor, i ja no va tirar endavant.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa Revoluci\xc3\xb3 de les Cassoles va tenir un munt de conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies destacables. _NEWLINE_Ja a finals de 2008, en un entorn en el qual altres pa\xc3\xafsos europeus tendien a la privatitzaci\xc3\xb3 dels diversos serveis estatals, Isl\xc3\xa0ndia va nacionalitzar, sota la pressi\xc3\xb3 de les "cassolades", la banca principal del pa\xc3\xads, el banc Kaupthing, reanomenat ara Arion. L\'Estat tamb\xc3\xa9 va intervenir als bancs Landsbanki i Glitnir, per compensar que en l\'\xc3\xa8poca anterior la banca no estava gens regularitzada._NEWLINE_Ben aviat, les protestes van provocar la dimissi\xc3\xb3 primer del primer ministre i despr\xc3\xa9s de tot el govern de dretes en bloc el 2009, amb unes conseg\xc3\xbcents eleccions el 25 d\'abril de 2009, que va guanyar una coalici\xc3\xb3 d\'esquerres i ecologista._NEWLINE_Els manifestants van demanar un informe que investigu\xc3\xa9s les causes de la crisi, i aquest informe fou publicat el maig de 2009, amb el resultat que es culpava els banquers i el govern precedent de la crisi financera islandesa. L\'antic primer ministre fou jutjat, tot i que se\'n va sortir prou b\xc3\xa9, i els considerats banquers responsables van ser detinguts i empresonats, i hauran de pagar importants multes (el que els demanen entre tots puja a m\xc3\xa9s de dos mil milions d\'euros)._NEWLINE_Els manifestants van sortir novament al carrer per exigir un refer\xc3\xa8ndum quan, ja a finals de 2009, el nou Parlament havia proposat una llei per a la devoluci\xc3\xb3 del deute que tenia un dels bancs islandesos en bancarrota amb el Regne Unit i els Pa\xc3\xafsos Baixos amb els diners de les fam\xc3\xadlies islandeses, que haurien de pagar durant quinze anys. El refer\xc3\xa8ndum es va dur a terme i el "no" va guanyar amb un 93% dels vots, impedint-se aix\xc3\xad que s\'apliqu\xc3\xa9s aquella llei._NEWLINE_El 2010 es va endegar una reforma de la Constituci\xc3\xb3 islandesa per a la reconstrucci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads. Aquesta proposta va ser redactada per un grup de persones sense cap afiliaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica._NEWLINE_La tasca dels reformadors encara no ha acabat. El febrer de 2011, el Parlament island\xc3\xa8s va aprovar una altra llei perqu\xc3\xa8 els islandesos paguessin el deute bancari al Regne Unit i als Pa\xc3\xafsos Baixos amb un inter\xc3\xa8s del 3,2% (el 2009 es proposava el 5,5%), per\xc3\xb2 tampoc no va poder ser ratificada perqu\xc3\xa8 els islandesos havien recollit prou signatures (40.000, en un pa\xc3\xads de poc m\xc3\xa9s de 300.000 habitants) per fer una petici\xc3\xb3 ciutadana de refer\xc3\xa8ndum. Isl\xc3\xa0ndia rebutj\xc3\xa0 el pagament d\'interessos abusius, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que rescat\xc3\xa0 la banca amb diner p\xc3\xbablic (a l\'estranger, per\xc3\xb2, el govern ho deix\xc3\xa0 en mans del capital privat)._NEWLINE_Malgrat la crisi financera mundial i en concret la que va patir Isl\xc3\xa0ndia, els islandesos han pogut preservar i mantenir l\'estat del benestar. Alguns consideren que tenen un dels millors sistemes de sanitat del m\xc3\xb3n, un notable sistema educatiu i "admirables" infraestructures, a m\xc3\xa9s d\'haver mantingut una renda per c\xc3\xa0pita similar a la dels pa\xc3\xafsos europeus m\xc3\xa9s rics. Isl\xc3\xa0ndia, a difer\xc3\xa8ncia dels altres pa\xc3\xafsos afectats per la crisi, no deman\xc3\xa0 els diners per salvar els serveis p\xc3\xbablics a l\'FMI, sin\xc3\xb3 als seus ve\xc3\xafns Noruega, Canad\xc3\xa0 i les Illes F\xc3\xa8roe. De fet, el mar\xc3\xa7 de 2017, havent retornat ja el pr\xc3\xa9stec que s\'havia demanat a l\'FMI i un cop eliminades les restriccions al moviment de capitals, el govern island\xc3\xa8s declar\xc3\xa0 oficialment superada la crisi de 2008.\n_START_SECTION_\nComentaris\n_START_PARAGRAPH_\nRoger Boyes, corresponsal de The Times a Berl\xc3\xadn i el nord d\'Europa, considera que els manifestants constitu\xc3\xafen una "nova era de rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 i avalot" a Europa, en el context de protestes similars causades per la crisi financera a Let\xc3\xb2nia, Bulg\xc3\xa0ria i Gr\xc3\xa8cia. La revolta d\'Atenes fou atiada per la mort d\'un noi a mans de la policia, per\xc3\xb2 en el seu rerafons hi havia la crisi financera._NEWLINE_Robert Wade, professor de la London School of Economics, diu que el govern island\xc3\xa8s hauria fallat durant els seg\xc3\xbcents dies, i Fredrik Erixon, membre del think-tank Centre Europeu per la Pol\xc3\xadtica Econ\xc3\xb2mica Internacional (ECIPE), de Brussel\xc2\xb7les, compara aquesta situaci\xc3\xb3 amb la Revoluci\xc3\xb3 Francesa de 1789._NEWLINE_Eirikur Bergmann, un polit\xc3\xb2leg island\xc3\xa8s, escrigu\xc3\xa9 a The Guardian que "Mentre Barack Obama estava prestant jurament del seu c\xc3\xa0rrec a Capitol Hill ahir, el poble d\'Isl\xc3\xa0ndia estava iniciant la primera revoluci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria de la Rep\xc3\xbablica. La paraula \'revoluci\xc3\xb3\' pot semblar una mica exagerada, per\xc3\xb2 donat el temperament calmat que normalment predomina en la pol\xc3\xadtica islandesa, els esdeveniments que s\'estan desenvolupant representen, en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia, una revoluci\xc3\xb3 en l\'activisme pol\xc3\xadtic." Valur Gunnarsson, tamb\xc3\xa9 de The Guardian, escriu que "El govern d\'Isl\xc3\xa0ndia ahir a la nit feia mans i m\xc3\xa0nigues per evitar ser la primera administraci\xc3\xb3 a caure a causa de la crisi financera global." Tamb\xc3\xa9 ha escrit que "Els manifestants han comen\xc3\xa7at a referir-se a la seva campanya continuada per fer fora el govern com la \'revoluci\xc3\xb3 de les cassoles\', pel soroll de les olles i cassoles que ha estat present per totes les protestes."_NEWLINE_Eva Hei\xc3\xb0a \xc3\x96nnud\xc3\xb3ttir ha estudiat la demografia dels manifestants i considera que els participants en les protestes d\'Austurvollur venien de grups amb un gran historial de participaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i un major acc\xc3\xa9s als recursos pol\xc3\xadtics que els que no participen, per\xc3\xb2 ha trobat que aix\xc3\xb2 no era un factor determinant: m\xc3\xa9s aviat \xc3\xa9s que els participants simplement potser tenien algun inter\xc3\xa8s personal directe per protestar._NEWLINE_Escrivint just despr\xc3\xa9s de les eleccions de 2013, que van tornar el poder als partits m\xc3\xa9s estretament associats amb l\'esclat de la bombolla banc\xc3\xa0ria islandesa, G\xc3\xadsli P\xc3\xa1lsson i E. Paul Durrenberger conclouen que_NEWLINE_\xc2\xabTot i que el moviment dels grassroots, que havia tombat el govern despr\xc3\xa9s d\'esclatar la crisi, queda tot desil\xc2\xb7lusionat i desenganyat, el seu impacte no s\'hauria de subestimar. Una important conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aquest moviment, i un important tema emergent per a estudis posteriors, \xc3\xa9s una s\xc3\xa8rie d\'experiments fets amb la democr\xc3\xa0cia directa i els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 social. Immediatament despr\xc3\xa9s de l\'esclat, una empresa col\xc2\xb7laborativa va posar en marxa els social media per preparar una Assemblea Nacional (\xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0fundur) de 1.000 participants per redactar una nova Constituci\xc3\xb3. Tot i que el resultat final d\'aquesta tasca no est\xc3\xa0 clar, i que dep\xc3\xa8n en gran manera de la democr\xc3\xa0cia formal, indirecta, del Parlament, s\xc3\xad que sembla que podem parlar de que la gent s\'ha sensibilitzat envers noves experi\xc3\xa8ncies democr\xc3\xa0tiques i s\'ha posat en alerta envers possibles senyals de corrupci\xc3\xb3.\xc2\xbb'