b"\n_START_ARTICLE_\nBas\xc3\xadlica de la Daurada\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la Daurada com a lloc de culte cristi\xc3\xa0 comen\xc3\xa7a al segle V. Aquest primer temple es va construir sobre els vestigis d'un temple rom\xc3\xa0 dodecagonal, dedicat a Apol\xc2\xb7lo i coronat amb una c\xc3\xbapula. Va ser l'emperador qui va oferir aquest temple pag\xc3\xa0 als cristians. _NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia es va consagrar al culte a la Verge Maria, possiblement seguint la veneraci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u iniciada a Efes el 431. En un comen\xc3\xa7ament el temple era conegut amb el nom de \xc2\xabSanta Maria de Tolosa\xc2\xbb, tanmateix la seva decoraci\xc3\xb3 en mosaics daurats li f\xc3\xa9u guanyar l'apel\xc2\xb7latiu de \xc2\xabDaurada\xc2\xbb. Aquest temple s'integr\xc3\xa0 al segle IX a un monestir benedict\xc3\xad. Durant el segle XI a l'esgl\xc3\xa9sia, que havia mantingut la forma dodecagonal, se li afeg\xc3\xad una nau rom\xc3\xa0nica, se li constru\xc3\xad un claustre al monestir i s'incorpor\xc3\xa0 a l'Abadia de Sant Pere de Moissac el 1077. La c\xc3\xbapula que cobria la Daurada qued\xc3\xa0 malmesa el 1703 i amena\xc3\xa7ava d'esfondrar-se. La nova c\xc3\xbapula que substitu\xc3\xad la vella el 1760, va malmetre la solidesa dels murs, cosa que deix\xc3\xa0 l'edifici amb un alt risc d'esfondrament. Aix\xc3\xad, el 1761 tota l'esgl\xc3\xa9sia d'origen visigot fou enderrocada. _NEWLINE_Un projecte de reconstrucci\xc3\xb3 es va iniciar el 1764, tot i que s'atur\xc3\xa0 per permetre la construcci\xc3\xb3 dels molls de la Garona per l'arquitecte Saget. El nou projecte era ambici\xc3\xb3s, ja que es tenia la intenci\xc3\xb3 de reproduir la basilica de Sant Pere del Vatic\xc3\xa0. Nou anys m\xc3\xa9s tard es modificaren els plans i es practic\xc3\xa0 una rotaci\xc3\xb3 i translaci\xc3\xb3 de l'edifici sobre el projecte inicial. D'aquesta manera, el cor de la bas\xc3\xadlica primitiva, constru\xc3\xafda sobre els vestigis del temple rom\xc3\xa0, se situa avui sobre el transsepte. Els treballs s'interromperen durant la Revoluci\xc3\xb3. _NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia fou consagrada bas\xc3\xadlica pel papa Pius IX el 1876, dos anys abans que la Bas\xc3\xadlica de Sant Serni. Els treballs de construcci\xc3\xb3 s'acabaren finalment el 1883. L'edifici fou classificat com a monument hist\xc3\xb2ric el 12 de novembre de 1963. _NEWLINE_Avui la Daurada acull les restes del poeta tolos\xc3\xa0 P\xc3\xa8ire Godolin, l'est\xc3\xa0tua del qual es pot veure a la pla\xc3\xa7a Wilson de la ciutat.\n_START_SECTION_\nLa Verge Negra\n_START_PARAGRAPH_\nLa bas\xc3\xadlica de la Daurada t\xc3\xa9 una verge negra. La figura que es pot veure avui en dia \xc3\xa9s la segona c\xc3\xb2pia d'una verge bruna, coneguda ja durant el segle X. El culte a aquesta Verge Negra es relaciona a les dones embarassades. L'original fou robada el segle XIV, tot i que fou reprodu\xc3\xafda ben aviat de manera id\xc3\xa8ntica. Tanmateix aquesta primera c\xc3\xb2pia fou cremada el 1799, durant la Revoluci\xc3\xb3 francesa, a la pla\xc3\xa7a del Capitoli de Tolosa. Finalment el 1807 es va construir una nova figura seguint els records que es conservaven de l'antiga verge cremada; aquesta versi\xc3\xb3 \xc3\xa9s la que es pot veure avui. _NEWLINE_A Nostra Senyora La Negra se li atorguen nombrosos miracles. Es recorda especialment quan hauria salvat d'un incendi el barri de Sant Miquel d'un incendi el 1672._NEWLINE_La verge actual fa al voltant de 2 metres d'al\xc3\xa7ada."