b'\n_START_ARTICLE_\nUllerer\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nEl cas de Ven\xc3\xa8cia \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de resumir. Aparentment hi havia dos gremis que feien ulleres: el gremi dels \xe2\x80\x9ccristallers\xe2\x80\x9d (que tallaven les lents de cristall de roca) i el gremi dels "vidriers" (que tallaven lents de vidre, inicialment prohibides per a fer ulleres de llegir). Hi ha un document de 1302 que autoritzava la fabricaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99ulleres de llegir fetes de vidre. Aix\xc3\xb2 sembla demostrar l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un gremi d\'ullerers venecians abans de 1302.\n_START_SECTION_\nAltres indrets\n_START_PARAGRAPH_\nDeixant de banda Ven\xc3\xa8cia, el  gremi m\xc3\xa9s antic de mestres fabricants d\xe2\x80\x99ulleres  fou el de Nuremberg, l\xe2\x80\x99any 1435. Hi ha documentat un gremi d\'ullerers a Fran\xc3\xa7a l\'any 1465.  A Barcelona, el gremi d\'ulleraires data de 1596. En tots els casos, anteriorment a la creaci\xc3\xb3 d\'un gremi separat, els mestres de fer ulleres estaven incorporats a un altre gremi.\n_START_SECTION_\nMaterials de l\xe2\x80\x99ofici\n_START_PARAGRAPH_\nEls mestres de fer ulleres, per a les lents treballaven el cristall de roca, el vidre i el beril. Les muntures eren de fusta, os, vori, llaut\xc3\xb3 i, en molts casos, metalls o aliatges preciosos d\'or i d\'argent.\n_START_SECTION_\nCristall de roca i beril\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha documents que demostren la fabricaci\xc3\xb3 de lents (i d\'ulleres) a partir de cristall de roca i de beril.\n_START_SECTION_\nEines\n_START_PARAGRAPH_\nLes eines d\'un fabricant de lents eren molt semblants a les dels artesans lapidaris. Les primeres descripcions, parcials, de l\'ofici daten de 1618 i foren explicades per Girolamo Sirtori. En general els utillatges consistien en torns, moles  i algunes eines especials de la mena de matrius  mascles i femelles amb les diverses curvatures de les lents a fabricar.\n_START_SECTION_\nAbrasius\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels abrasius m\xc3\xa9s conegut i usat era l\' esmeril, sovint importat de l\'illa de Naxos.'