b"\n_START_ARTICLE_\nJos\xc3\xa9 Mo\xc3\xb1ino y Redondo\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nVa iniciar els seus estudis a M\xc3\xbarcia i, despr\xc3\xa9s, es va graduar en lleis a la Universitat d'Oriola. Va estudiar advocacia a la Universitat de Salamanca, professi\xc3\xb3 que va exercir al costat del seu pare durant un cert temps. Els seus contactes com a advocat amb personatges influents, com el duc d'Alba o Diego de Rojas, els quals li van facilitar l'entrada en el Consell de Castella com a fiscal criminal el 1766. All\xc3\xa0 va establir una relaci\xc3\xb3 estreta amb Pedro Rodr\xc3\xadguez de Campomanes i tots dos es van consagrar en la defensa de les prerrogatives de la Corona davant d'altres poders, particularment contra l'Esgl\xc3\xa9sia, sobre la qual iniciaren una pol\xc3\xadtica de regalisme._NEWLINE_El 1767 va actuar contundentment contra els instigadors del mot\xc3\xad de Squilache a Conca i col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 amb el comte d'Aranda i Pedro Rodr\xc3\xadguez de Campomanes en l'expulsi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes dels territoris de la corona espanyola el mateix any. El 1772 va ser nomenat ambaixador plenipotenciari davant de la Santa Seu, on va influir en Climent XIV per obtenir la dissoluci\xc3\xb3 definitiva de la Companyia de Jes\xc3\xbas, objectiu s'assole\xc3\xad el 1773. En premi per aquests serveis, Carles III l'anomen\xc3\xa0 comte de Floridablanca.\n_START_SECTION_\nEtapa ministerial\n_START_PARAGRAPH_\nEl 19 de febrer de 1777 prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 com a Secretari del Despatx d'Estat, el precedent del ministeri d'Assumptes Exteriors, c\xc3\xa0rrec que ocuparia fins al 27 de febrer de 1792, ocupant interinament la Secretaria de Gr\xc3\xa0cia i Just\xc3\xadcia entre 1782 i 1790._NEWLINE_El 1780 va promulgar una reial provisi\xc3\xb3 per la qual obligava que totes les escoles havien d'ensenyar la gram\xc3\xa0tica de la Reial Acad\xc3\xa8mia Espanyola. Floridablanca va orientar la pol\xc3\xadtica exterior de Carlos III cap a un enfortiment de la posici\xc3\xb3 espanyola davant la Gran Bretanya, motiu pel qual intervingu\xc3\xa9 en la Guerra d'Independ\xc3\xa8ncia dels Estats Units al costat de Fran\xc3\xa7a i les col\xc3\xb2nies rebels (1779-1783), en el tractat de pau posterior s'aconsegu\xc3\xad recuperar Menorca (1782) i Les Florides (1783). Tanmateix, no \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de recuperar Gibraltar despr\xc3\xa9s del Gran Setge. Va potenciar tamb\xc3\xa9 l'amistat amb els pr\xc3\xadnceps italians de la Casa de Borb\xc3\xb3 i amb Portugal, amb qui va firmar el Tractat de Sant Ildefons, pel qual recuper\xc3\xa0 la col\xc3\xb2nia del Sacramento i obtingu\xc3\xa9 les illes africanes d'Annob\xc3\xb3n i Bioko._NEWLINE_El 1785 va redistribuir les demarcacions territorials, establint 40 espais administratius al c\xc3\xa0rrec de 33 intendents. Aviat es va veure enfrontat al partit aragon\xc3\xa8s que encap\xc3\xa7alava el comte d'Aranda, ja que Floridablanca pretenia reequilibrar les institucions de la monarquia donant m\xc3\xa9s pes a un estil de govern executiu de les Secretaries d'Estat i del Despatx, mentre que Aranda defensava l'estil tradicional que representaven els Consells. En aquesta l\xc3\xadnia va crear el 1787 la Junta Suprema d'Estat -presidida per ell mateix-, que responia a la idea de coordinar les diferents secretaries en una esp\xc3\xa8cie de Consell de Ministres, obligant tots els secretaris a reunir-se una vegada per setmana._NEWLINE_Davant d'aquesta situaci\xc3\xb3, Floridablanca va voler abandonar el seu c\xc3\xa0rrec, sense resultat, ja que el testament reial de Carles III estipulava que el seu hereu havia de mantenir la confian\xc3\xa7a en el comte de Floridablanca. El 1789 el poble de Madrid, amb m\xc3\xbaltiples pamflets, acusava a Floridablanca de robatori i de deslleialtat a la Corona. El comte va voler dimitir, per\xc3\xb2 la decisi\xc3\xb3 no va ser admesa per Carles IV, qui va crear diverses secret\xc3\xa0ries (Gr\xc3\xa0cia i Just\xc3\xadcia, Reial Casa i Patrimoni) per alleugerir els treballs de Floridablanca. _NEWLINE_Malgrat que va ser reformista durant tot el per\xc3\xadode en qu\xc3\xa8 s'ocupa de les secretaries, els esdeveniments de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa van fer-lo canviar de forma radical el seu punt de vista pol\xc3\xadtic, convertint-se en capdavanter d'una forta reacci\xc3\xb3, que porta a l'empresonament de Francisco Cabarr\xc3\xbas i la caiguda en desgr\xc3\xa0cia de Gaspar Melchor de Jovellanos. El 18 de juliol de 1790 va patir un atemptat, de qu\xc3\xa8 escap\xc3\xa0 il\xc2\xb7l\xc3\xa8s; dos anys m\xc3\xa9s tard, Carles IV el destitu\xc3\xad i fou capturat a la seva casa d'Hell\xc3\xadn. La pujada al poder d'Aranda el porta a la pres\xc3\xb3 a la ciutadella de Pamplona, sota acusacions de corrupci\xc3\xb3 i ab\xc3\xbas d'autoritat. No obstant, amb la caiguda d'Aranda, que \xc3\xa9s substitu\xc3\xaft per Manuel Godoy, \xc3\xa9s alliberat (1794). Tanmateix, Floridablanca no va tornar a intervenir en assumptes pol\xc3\xadtics i es retira a la seva ciutat natal, M\xc3\xbarcia._NEWLINE_Sota el seu mandat es va construir el Canal Imperial d'Arag\xc3\xb3, del que encara avui dep\xc3\xa8n l'abastament d'aigua potable de nombrosos municipis, entre ells Saragossa, i el regadiu de 26.500 Ha. de terreny entre Arag\xc3\xb3 i Navarra."