b"\n_START_ARTICLE_\nEstudi d'un nu\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl quadre descriu una dona jove que est\xc3\xa0 arreglant una pe\xc3\xa7a de roba mentre es troba en una nuesa gens dissimulada. L'escena est\xc3\xa0 situada en un dormitori, amb la dona asseguda al llit desfet que est\xc3\xa0 contra una paret tacada de malva i decorada amb una mandolina i un tap\xc3\xads. El cos de la model est\xc3\xa0 en una perspectiva de tres quarts amb el cap de perfil. Mentre que la cara suggereix una dona atractiva, el cos \xc3\xa9s fl\xc3\xa0ccid, desproporcionadament periforme i intencionadament lleig. _NEWLINE_La llum ve de la dreta, a l'esquena de la dona, deixant a mitja penombra el rostre i el pit. El joc de llum i ombra ressalta el car\xc3\xa0cter d'intimitat, per\xc3\xb2 resultant for\xc3\xa7a estrany que estigui cosint a l'ombra._NEWLINE_A dalt a l'esquerra t\xc3\xa9 la inscripci\xc3\xb3 \xc2\xabGauguin / 1880\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nEl quadre va ser pintat en els inicis de Gauguin com a pintor, quan encara compaginava la pintura amb la seva professi\xc3\xb3 d'agent de borsa, i freq\xc3\xbcentava els cercles impressionistes. Gauguin el va presentar en la 6a Exposici\xc3\xb3 Impressionista del 1881. En total eren vuit teles entre les quals hi havia natures mortes i un retrat de la seva dona Mette. Aquesta va exigir que l'estudi d'un nu es col\xc2\xb7loqu\xc3\xa9s lluny del seu retrat per evitar malentesos._NEWLINE_Va ser exposat simplement amb el t\xc3\xadtol \xc3\x89tude de nu, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard Gauguin s'hi va referir en una carta com \xc2\xabla Suzanne\xc2\xbb. Segons el seu fill, Pola Gauguin (1883-1961), es tractava de la seva mainadera Justine. Segons el cr\xc3\xadtic d'art Georges Wildenstein (1892-1963), es tracta d'una model professional tal com es dedueix d'una carta de Gauguin a Pissarro._NEWLINE_Per al p\xc3\xbablic el quadre va resultar provocatiu. La nuesa de la model s'explicava perqu\xc3\xa8 estava cosint la seva camisa, i les seves proporcions perqu\xc3\xa8 estava embarassada. Va atraure l'atenci\xc3\xb3 dels cr\xc3\xadtics, que el van qualificar de cruel i horr\xc3\xadfic, encara que l'artista mostrava talent. Per\xc3\xb2 per Joris-Karl Huysmans era la \xc2\xabrepresentaci\xc3\xb3 d'una dona del nostre temps\xc2\xbb. Va trobar que \xc3\xa9s d'un realisme que cap dels seus contemporanis podria aconseguir, el va comparar amb els nus de Rembrandt, i va elogiar l'atreviment de Gauguin per plantejar una alternativa als nus artificiosos dels pintors acad\xc3\xa8mics. Va suposar un gran \xc3\xa8xit per Gauguin, per\xc3\xb2 va respondre que Huysmans no havia est\xc3\xa8s res de la pintura, ja que la seva intenci\xc3\xb3 era simplement expressar una experi\xc3\xa8ncia, i no criticar el model de bellesa ideal ni impressionar a la burgesia amb el seu atreviment.\n_START_SECTION_\nComposici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa t\xc3\xa8cnica usada suposa una experimentaci\xc3\xb3 de l'estil puntillista de Seurat. L'aplicaci\xc3\xb3 de la pintura a trav\xc3\xa9s de pinzellades fines de color pur, provoca una lluminosa impressi\xc3\xb3 de moviment. En contrast, el color del fons \xc3\xa9s totalment est\xc3\xa0tic i gens impressionista. M\xc3\xa9s tard, Gauguin es referiria als puntillistes com els \xc2\xabjoves qu\xc3\xadmics que fan quadres a base de taquetes\xc2\xbb._NEWLINE_Pr\xc3\xa8viament Gauguin ja havia pintat a la seva dona, Mette, cosint en una escena dom\xc3\xa8stica. Per\xc3\xb2 el de Suzanne \xc3\xa9s el primer nu que va fer Gauguin. Quant a concepci\xc3\xb3 i execuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un trencament amb les obres anteriors, i una novetat respecte als nus er\xc3\xb2tics contemporanis. No obstant aix\xc3\xb2, Gauguin no va seguir explorant la novetat estil\xc3\xadstica i va seguir amb composicions impressionistes. No se sap si va ser per les cr\xc3\xadtiques rebudes o perqu\xc3\xa8 tenia algun significat personal relacionat amb la mainadera Justine._NEWLINE_En la composici\xc3\xb3 inclou dos elements personals: una mandolina i un tap\xc3\xads. La mandolina \xc3\xa9s l'instrument que Gauguin tocava i que va portar sempre amb ell. \xc3\x89s de les poques pertinences que tenia quan va morir a Hiva Oa. Li servia per abstraure's, passant llargues estones tot sol tocant amb notes inconnexes i cantussejant, encara que tamb\xc3\xa9 amb els amics. Va pintar mandolines en diversos quadres, el mateix any a Mandolina sobre una cadira. Un tap\xc3\xads fet a m\xc3\xa0 amb motius peruans, ja va ser un motiu de discussi\xc3\xb3 amb la seva dona Mette per les difer\xc3\xa8ncies d'opini\xc3\xb3 que tenien sobre la decoraci\xc3\xb3 de la casa. El mateix tap\xc3\xads de l'estudi d'un nu el va pintar a Natura morta amb gerra d'argila i tassa de ferro, del mateix any._NEWLINE_El quadre recorda La Grande baigneuse (1808) d'Ingres, un dels pintors favorits de Gauguin. Per\xc3\xb2, a difer\xc3\xa8ncia dels models d'Ingres, la figura de Gauguin \xc3\xa9s natural i gens idealitzada, representant una activitat quotidiana en la intimitat i totalment despreocupada del possible observador.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA pesar de l'impacte que va causar en l'exposici\xc3\xb3 impressionista, no es va vendre. Mette es va negar a que el quadre estigu\xc3\xa9s penjat a casa, per\xc3\xb2 quan Gauguin va deixar la seva fam\xc3\xadlia a Copenhagen, el quadre va quedar en poder de Mette fins que el va vendre, el 1892, a l'artista dan\xc3\xa8s Philipsen. Aleshores Gauguin ja era a Tahit\xc3\xad i va comentar la venda de forma ir\xc3\xb2nica: \xc2\xabHi ha molts ximples a Dinamarca que creuen en els diaris, i ara estan comen\xc3\xa7ant a pensar que tinc talent. Per aix\xc3\xb2 un pintor dan\xc3\xa8s ha malgastat nou-cents francs per convertir-se en el posse\xc3\xafdor de l'estudi que vaig fer d'una dona nua el '76 (aquella de la que en parlava Huysmans)\xc2\xbb_NEWLINE_El 1920 el va donar al Museu Reial de Belles Arts, i des del 1922 est\xc3\xa0 en dip\xc3\xb2sit a la Gliptoteca Ny Calsberg."