b"\n_START_ARTICLE_\nRosalia Guilleumas i Brosa\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nTal com expliquen Assumpci\xc3\xb3 Estivill i Carme Mayol: Rosalia Guilleumas va ser nomenada l'any 1973 directora d'Escola de Bibliotec\xc3\xa0ries. I va ser la primera direcci\xc3\xb3 femenina d'aquesta escola femenina la que li va donar el tomb definitiu per convertir-la en uns estudis seriosos. En el curs seg\xc3\xbcent, l'Escola ja s'acceptava alumnat mascul\xc3\xad, adoptava el nom d'Escola de Bibliologia amb un Pla d'estudis actualitzat, comen\xc3\xa7ava les negociacions per al reconeixement oficial dels estudis i per a la seva integraci\xc3\xb3 a la Universitat de Barcelona. _NEWLINE_Des del mateix 1973, se succeeixen els informes, les reunions, les negociacions i la cerca d'aliats. No va ser senzill, perqu\xc3\xa8 l'oposici\xc3\xb3 venia de molts fronts, i el mateix Cuerpo Facultativo de Archiveros, Bibliotecarios y Arque\xc3\xb3logos no tenia una posici\xc3\xb3 un\xc3\xa0nime respecte a l'oficialitat dels ensenyaments i a la manera de dur-la a terme. A sobre, a Catalunya tamb\xc3\xa9 hi havia discrep\xc3\xa0ncies sobre quin havia de ser el futur dels estudis i sobretot de l'Escola, i no pas pel col\xc2\xb7lectiu de bibliotec\xc3\xa0ries, que ho tenia molt clar. En aquest sentit, cap a la meitat dels anys setanta va causar molt de rebombori entre les professionals una carta signada per una s\xc3\xa8rie d'intel\xc2\xb7lectuals del pa\xc3\xads que s'oposaven a la integraci\xc3\xb3 de l'Escola a la universitat estatal i que reivindicaven que l'Escola romangu\xc3\xa9s sota la tutela de la Diputaci\xc3\xb3 i, en tot cas, adscrita, per\xc3\xb2 mai integrada, a la Universitat de Barcelona. La carta \xe2\x80\x94de to paternalista vers les bibliotec\xc3\xa0ries\xe2\x80\x94 estava encap\xc3\xa7alada per Jordi Rubi\xc3\xb3 i Balaguer (esp\xc3\xb2s de Rosalia Guilleumes), i la signaven Pere Bohigas, Miquel Coll i Alentorn, Joaquim Molas, Salvador Espriu, Josep Maria Ainaud de Lasarte, Rafael Jim\xc3\xa9nez de Parga, Josep Trueta, Josep Benet, el pare Marc Taxonera i l'abat de Montserrat, entre d'altres \xe2\x80\x94per descomptat, tots eren homes. A Jordi Rubi\xc3\xb3 i Balaguer se li reconeix tota la tasca que va fer per professionalitzar l'Escola durant els anys trenta, aix\xc3\xad com la seva labor intensa al capdavant de la Biblioteca de Catalunya i de les biblioteques populars, per\xc3\xb2, amb tots els matisos que es vulguin, la seva visi\xc3\xb3 de l'Escola no pass\xc3\xa0 de ser la d'un centre que havia de formar personal eficient per\xc3\xb2 amb categoria d'auxiliar, amb capacitats de decisi\xc3\xb3 molt restringides i sense responsabilitats de gesti\xc3\xb3._NEWLINE_Finalment, el 1978 es va publicar el decret de creaci\xc3\xb3 dels estudis. Les directrius oficials dels ensenyaments encara van trigar, i no es van fer p\xc3\xbabliques fins al 1981. L'any seg\xc3\xbcent, l'Escola es convertia en la primera escola universit\xc3\xa0ria de l'Estat \xe2\x80\x94com diu Carme Mayol, un altre \xc3\xa8xit de Rosalia Guilleumas, ja que en teoria la creaci\xc3\xb3 d'un ensenyament nou havia de fer-se en el si de la Universitat i no en una escola que administrativament en restava al marge. Tal com havien reclamat aquells intel\xc2\xb7lectuals catalans, l'Escola qued\xc3\xa0 adscrita a la Universitat de Barcelona per als efectes acad\xc3\xa8mics, i va romandre sota la tutela de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona per a tots els altres. Aquesta adscripci\xc3\xb3 inicial va ser la causa d'un proc\xc3\xa9s llarg i dificult\xc3\xb3s d'integraci\xc3\xb3 a la Universitat, ja que les circumst\xc3\xa0ncies pol\xc3\xadtiques dels anys vuitanta i noranta no afavoriren els traspassos de compet\xc3\xa8ncies i d'institucions entre les administracions. Per aix\xc3\xb2 la inevitable integraci\xc3\xb3 del centre a la Universitat no es produ\xc3\xad fins al gener de 1999."