b"\n_START_ARTICLE_\nMol\xc3\xa8cula\n_START_PARAGRAPH_\nEn qu\xc3\xadmica, una mol\xc3\xa8cula (del nou llat\xc3\xad molecula, que \xc3\xa9s un diminutiu del mot moles, 'massa') \xc3\xa9s un grup el\xc3\xa8ctricament neutre i suficientment estable d'almenys dos \xc3\xa0toms en una configuraci\xc3\xb3 definida, units per enlla\xc3\xa7os qu\xc3\xadmics forts (covalents o enlla\xc3\xa7 i\xc3\xb2nic). En aquest estricte sentit, les mol\xc3\xa8cules es diferencien dels ions poliat\xc3\xb2mics. En la qu\xc3\xadmica org\xc3\xa0nica i la bioqu\xc3\xadmica, el terme \xe2\x80\x9cmol\xc3\xa8cula\xe2\x80\x9d s'utilitza de manera menys estricta i s'aplica tamb\xc3\xa9 als compostos org\xc3\xa0nics (mol\xc3\xa8cules org\xc3\xa0niques) i a les biomol\xc3\xa8cules._NEWLINE_Abans, hom definia la mol\xc3\xa8cula de manera menys general i precisa, com la m\xc3\xa9s petita part d'una subst\xc3\xa0ncia que podia tenir exist\xc3\xa8ncia independent i estable conservant encara les seves propietats fisicoqu\xc3\xadmiques. D'acord amb aquesta definici\xc3\xb3, podien existir mol\xc3\xa8cules monoat\xc3\xb2miques. En la teoria cin\xc3\xa8tica dels gasos, el terme mol\xc3\xa8cula s'aplica a qualsevol part\xc3\xadcula gasosa amb independ\xc3\xa8ncia de la seva composici\xc3\xb3. D'acord amb aquesta definici\xc3\xb3, els \xc3\xa0toms d'un gas noble es considerarien mol\xc3\xa8cules tot i que es componen d'\xc3\xa0toms no enlla\xc3\xa7ats._NEWLINE_Una mol\xc3\xa8cula pot consistir en diversos \xc3\xa0toms d'un \xc3\xbanic element qu\xc3\xadmic, com en el cas de l'oxigen diat\xc3\xb2mic (), o de diferents elements, com en el cas de l'aigua (). Els \xc3\xa0toms i complexos units per enlla\xc3\xa7os no covalents com els enlla\xc3\xa7os d'hidrogen o els enlla\xc3\xa7os i\xc3\xb2nics no s'acostumen a considerar com a mol\xc3\xa8cules individuals._NEWLINE_Les mol\xc3\xa8cules com a components de la mat\xc3\xa8ria s\xc3\xb3n comunes en les subst\xc3\xa0ncies org\xc3\xa0niques (i per tant en la bioqu\xc3\xadmica). Tamb\xc3\xa9 conformen la major part dels oceans i de l'atmosfera. Per\xc3\xb2, un gran nombre de subst\xc3\xa0ncies s\xc3\xb2lides familiars, que inclouen la major part dels minerals que componen l'escor\xc3\xa7a, el mantell i el nucli de la Terra, contenen molts enlla\xc3\xa7os qu\xc3\xadmics, per\xc3\xb2 no estan formats per mol\xc3\xa8cules. Cap de les mol\xc3\xa8cules t\xc3\xadpiques no pot estar formada per cristalls i\xc3\xb2nics (sals) o per cristalls covalents, encara que sovint estan compostos per cel\xc2\xb7les unit\xc3\xa0ries que es repeteixen, ja sigui en un pla (com en el grafit) o en tres dimensions (com en el diamant o el clorur de sodi). Aquest sistema de repetir una estructura unit\xc3\xa0ria diverses vegades tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s v\xc3\xa0lida per a la majoria de les fases condensades de la mat\xc3\xa8ria, com els enlla\xc3\xa7os met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics. En el vidre (s\xc3\xb2lids que presenten un estat vitri desordenat), els \xc3\xa0toms tamb\xc3\xa9 poden estar units per enlla\xc3\xa7os qu\xc3\xadmics sense que es pugui identificar cap mena de mol\xc3\xa8cula, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 sense la regularitat de la repetici\xc3\xb3 d'unitats que caracteritza els cristalls.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula moderna mol\xc3\xa8cula \xc3\xa9s del 1864, i \xc3\xa9s un diminutiu savi modern del llat\xc3\xad m\xc5\x8dl\xc4\x93s, que significa 'massa, volum'.\n_START_SECTION_\nGrand\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de les mol\xc3\xa8cules s\xc3\xb3n massa petites per ser vistes a ull nu, per\xc3\xb2 hi ha excepcions. La macromol\xc3\xa8cula d'ADN, aix\xc3\xad com altres pol\xc3\xadmers, poden arribar a tenir mides macrosc\xc3\xb2piques. Les mol\xc3\xa8cules que normalment s'utilitzen com a blocs constituents en s\xc3\xadntesi org\xc3\xa0nica tenen una dimensi\xc3\xb3 que va d'uns pocs \xc3\x85 a unes dotzenes. Les mol\xc3\xa8cules m\xc3\xa9s grans s\xc3\xb3n anomenades macromol\xc3\xa8cules._NEWLINE_La mol\xc3\xa8cula m\xc3\xa9s petita \xc3\xa9s el dihidr\xc3\xb2gen () que t\xc3\xa9 un enlla\xc3\xa7 de 0,74 \xc3\x85. La mol\xc3\xa8cula amb el di\xc3\xa0metre m\xc3\xa9s gran \xc3\xa9s la s\xc3\xadlica mesoporosa, amb 1.000 \xc3\x85 (100 nm).\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nLes mol\xc3\xa8cules es componen d'electrons i nuclis at\xc3\xb2mics. La ubicaci\xc3\xb3 d'aquests \xc3\xbaltims en la mol\xc3\xa8cula en determina la f\xc3\xb3rmula desenvolupada (a partir de la qual se'n fa la f\xc3\xb3rmula qu\xc3\xadmica). Les mol\xc3\xa8cules de prote\xc3\xafnes i determinats compostos sint\xc3\xa8tics poden contenir centenars de milers d'\xc3\xa0toms. Les macromol\xc3\xa8cules s\xc3\xb3n un cas a part._NEWLINE_Les mol\xc3\xa8cules s\xc3\xb3n l'objecte d'estudi de la teoria de l'estructura molecular i la qu\xc3\xadmica qu\xc3\xa0ntica. Aquesta \xc3\xbaltima es basa en els descobriments de la f\xc3\xadsica qu\xc3\xa0ntica, incloent-hi els seus aspectes relativ\xc3\xadstics. Una altra disciplina emergent \xc3\xa9s el disseny de mol\xc3\xa8cules. Per a determinar l'estructura d'una mol\xc3\xa8cula, la ci\xc3\xa8ncia actual disposa d'una gran varietat d'eines: l'espectrosc\xc3\xb2pia electr\xc3\xb2nica, l'espectrosc\xc3\xb2pia vibrat\xc3\xb2ria, la resson\xc3\xa0ncia magn\xc3\xa8tica nuclear, la resson\xc3\xa0ncia paramagn\xc3\xa8tica electr\xc3\xb2nica i moltes d'altres, tot i que els \xc3\xbanics m\xc3\xa8todes d'observaci\xc3\xb3 directa s\xc3\xb3n els que es basen en la difracci\xc3\xb3, com ara la difracci\xc3\xb3 de rajos X i la difracci\xc3\xb3 de neutrons.\n_START_SECTION_\nPropietats el\xc3\xa8ctriques i \xc3\xb2ptiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl comportament de la mat\xc3\xa8ria en un camp el\xc3\xa8ctric \xc3\xa9s determinat per les propietats el\xc3\xa8ctriques b\xc3\xa0siques de les mol\xc3\xa8cules que la conformen: un moment de dipol permanent i la polaritzabilitat._NEWLINE_El moment de dipol \xc3\xa9s un desequilibri del \xc2\xabcentre de gravetat\xc2\xbb de les c\xc3\xa0rregues positives i negatives d'una mol\xc3\xa8cula (\xc3\xa9s a dir, l'asimetria el\xc3\xa8ctrica de la mol\xc3\xa8cula). Les mol\xc3\xa8cules amb centre de simetria, com ara la H\xe2\x82\x82, manquen de moment de dipol permanent, i viceversa._NEWLINE_La polaritzabilitat \xc3\xa9s la capacitat de la capa d'electrons d'una mol\xc3\xa8cula de moure's sota la influ\xc3\xa8ncia d'un camp el\xc3\xa8ctric, resultant en un moment de dipol indu\xc3\xaft. El valor del moment de dipol i la polaritzabilitat es poden mesurar experimentalment gr\xc3\xa0cies a la constant diel\xc3\xa8ctrica. La polaritzabilitat \xc3\xa9s una propietat de la mat\xc3\xa8ria, determina la resposta din\xc3\xa0mica d'un sistema enlla\xc3\xa7at a camps externs i proporciona informaci\xc3\xb3 sobre l'estructura interna de les mol\xc3\xa8cules._NEWLINE_Les propietats \xc3\xb2ptiques d'un material s\xc3\xb3n determinades pel seu comportament en el camp el\xc3\xa8ctric alternant d'una ona de llum i la polaritzabilitat de les seves mol\xc3\xa8cules. Com que la polaritzabilitat est\xc3\xa0 directament relacionada amb la refracci\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 de la llum, l'activitat \xc3\xb2ptica i altres fen\xc3\xb2mens similars s\xc3\xb3n estudiats per l'\xc3\xb2ptica molecular.\n_START_SECTION_\nPropietats magn\xc3\xa8tiques\n_START_PARAGRAPH_\nLes mol\xc3\xa8cules i macromol\xc3\xa8cules de la majoria de compostos qu\xc3\xadmics s\xc3\xb3n diamagn\xc3\xa8tiques. La susceptibilitat de mol\xc3\xa8cules (\xcf\x87) a formar org\xc3\xa0nics compostos es pot expressar com a suma dels enlla\xc3\xa7os individuals de \xcf\x87._NEWLINE_Les mol\xc3\xa8cules amb moment magn\xc3\xa8tic permanent s\xc3\xb3n paramagn\xc3\xa8tiques. \xc3\x89s el cas de la majoria d'elements i alguns compostos. En s\xc3\xb3n exemples les mol\xc3\xa8cules amb un nombre senar d'electrons a la capa externa (com ara l'NO i els radicals lliures) i les mol\xc3\xa8cules amb \xc3\xa0toms que tenen una capa interna incompleta (metalls de transici\xc3\xb3, etc.).\n_START_SECTION_\nEspectres i estructures moleculars\n_START_PARAGRAPH_\nLes propietats el\xc3\xa8ctriques, \xc3\xb2ptiques, magn\xc3\xa8tiques i d'altres tipus de les mol\xc3\xa8cules estan relacionades amb les funcions d'ona i energia dels diferents estats de les mol\xc3\xa8cules. Els espectres moleculars proporcionen informaci\xc3\xb3 sobre l'estat de les mol\xc3\xa8cules._NEWLINE_Les freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de vibraci\xc3\xb3 dels espectres estan determinades per la massa dels \xc3\xa0toms, la seva ubicaci\xc3\xb3 i la din\xc3\xa0mica de les interaccions interat\xc3\xb2miques. Les freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies depenen del moment d'in\xc3\xa8rcia de les mol\xc3\xa8cules, tal com el determina l'espectrosc\xc3\xb2pia. El nombre total de l\xc3\xadnies i bandes de l'espectre de vibraci\xc3\xb3 d'una mol\xc3\xa8cula dep\xc3\xa8n de les seves simetries.\n_START_SECTION_\nQu\xc3\xadmica, f\xc3\xadsica i biologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte de mol\xc3\xa8cula \xc3\xa9s essencial per a la qu\xc3\xadmica, i gran part de la informaci\xc3\xb3 sobre l'estructura i funcionament de les mol\xc3\xa8cules \xc3\xa9s gr\xc3\xa0cies a la investigaci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica. L'estructura molecular dep\xc3\xa8n de les reaccions qu\xc3\xadmiques, i viceversa, ja que l'estructura molecular pot determinar el curs i el resultat de les reaccions._NEWLINE_L'estructura i les propietats d'una mol\xc3\xa8cula s\xc3\xb3n determinades per als fen\xc3\xb2mens f\xc3\xadsics que estudia la f\xc3\xadsica molecular. En f\xc3\xadsica, el concepte de mol\xc3\xa8cula es fa servir per a explicar les propietats dels gasos, l\xc3\xadquids i s\xc3\xb2lids. La mobilitat d'una mol\xc3\xa8cula dep\xc3\xa8n de la seva difusi\xc3\xb3, viscositat, conductivitat t\xc3\xa8rmica, etc. La primera prova experimental directa de l'exist\xc3\xa8ncia de les mol\xc3\xa8cules va ser obtinguda pel f\xc3\xadsic franc\xc3\xa8s Jean Perrin el 1906 durant el seu estudi del moviment browni\xc3\xa0._NEWLINE_Com que tots els \xc3\xa9ssers vius existeixen gr\xc3\xa0cies a un delicat equilibri de reaccions qu\xc3\xadmiques i no qu\xc3\xadmiques entre les mol\xc3\xa8cules que els componen, l'estudi de l'estructura i les propietats de les mol\xc3\xa8cules \xc3\xa9s d'una import\xc3\xa0ncia capital per la biologia i la ci\xc3\xa8ncia en general._NEWLINE_Els aven\xc3\xa7os en biologia, qu\xc3\xadmica i f\xc3\xadsica molecular han condu\xc3\xaft a l'emerg\xc3\xa8ncia de la biologia molecular, que estudia els fonaments de la vida basant-se en l'estructura i propietats de les mol\xc3\xa8cules biol\xc3\xb2gicament funcionals.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb3rmula molecular\n_START_PARAGRAPH_\nUna propietat important de qualsevol mol\xc3\xa8cula \xc3\xa9s la seva f\xc3\xb3rmula qu\xc3\xadmica; aquesta es pot expressar com a f\xc3\xb3rmula emp\xc3\xadrica que relaciona la quantitat d'\xc3\xa0toms de cada element que hi ha, en el cas d'un compost o simplement el total d'\xc3\xa0toms en el cas d'un element. Per exemple, l'aigua (H\xe2\x82\x82O), est\xc3\xa0 formada per dos \xc3\xa0toms d'hidrogen (H) i un d'oxigen (O), per tant t\xc3\xa9 una relaci\xc3\xb3 de 2:1 d'hidrogen i oxigen. Les mol\xc3\xa8cules d'oxigen atmosf\xc3\xa8ric estan formades per dos \xc3\xa0toms d'oxigen (O). L'etanol est\xc3\xa0 compost de carboni, hidrogen i oxigen en una relaci\xc3\xb3 2:6:1. Aquesta relaci\xc3\xb3 no determina per si sola la classe de mol\xc3\xa8cula; per exemple, l'\xc3\xa8ter dimet\xc3\xadlic t\xc3\xa9 la mateixa relaci\xc3\xb3 que l'etanol i s\xc3\xb3n mol\xc3\xa8cules diferents, tenen els mateixos \xc3\xa0toms, per\xc3\xb2 una estructura diferent: s\xc3\xb3n is\xc3\xb2mers._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es pot expressar la seva f\xc3\xb3rmula qu\xc3\xadmica com a f\xc3\xb3rmula molecular, que reflecteix la quantitat exacta d'\xc3\xa0toms que la componen, aix\xc3\xad es poden diferenciar m\xc3\xa9s mol\xc3\xa8cules, tot i que els is\xc3\xb2mers tenen la mateixa f\xc3\xb3rmula molecular, per\xc3\xb2 representen diferents mol\xc3\xa8cules._NEWLINE_La f\xc3\xb3rmula emp\xc3\xadrica pot ser equivalent a la f\xc3\xb3rmula molecular, per\xc3\xb2 no sempre. Per exemple, la mol\xc3\xa8cula d'acetil\xc3\xa8 t\xc3\xa9 la f\xc3\xb3rmula molecular C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x82, per\xc3\xb2 la f\xc3\xb3rmula emp\xc3\xadrica seria CH.\n_START_SECTION_\nHip\xc3\xb2tesi d'Avogadro\n_START_PARAGRAPH_\nNo fou fins a 1814 quan el qu\xc3\xadmic itali\xc3\xa0 Amedeo Avogadro propos\xc3\xa0 l'exist\xc3\xa8ncia de mol\xc3\xa8cules formades per dos o m\xc3\xa9s \xc3\xa0toms. Segons Avogadro, en una reacci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica una mol\xc3\xa8cula de reactiu ha de reaccionar amb una o diverses mol\xc3\xa8cules d'un altre reactiu, donant lloc a una o diverses mol\xc3\xa8cules del producte, per\xc3\xb2 una mol\xc3\xa8cula no pot reaccionar amb un nombre no sencer de mol\xc3\xa8cules, ja que la unitat m\xc3\xadnima d'un reactiu \xc3\xa9s la mol\xc3\xa8cula. Ha d'existir, per tant, una relaci\xc3\xb3 de nombres enters senzills entre les mol\xc3\xa8cules dels reactius, i entre aquestes mol\xc3\xa8cules i les del producte. _NEWLINE_Segons la llei de Charles i Gay-Lussac, aquesta mateixa relaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la que ocorre entre els volums dels gasos en una reacci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica. Per aix\xc3\xb2, deu existir una relaci\xc3\xb3 directa entre aquests volums de gasos i el nombre de mol\xc3\xa8cules que contenen. Per a explicar aquesta llei, Avogadro introdu\xc3\xad la hip\xc3\xb2tesi que les mol\xc3\xa8cules de la majoria dels gasos elementals m\xc3\xa9s habituals (hidrogen, clor, oxigen, nitrogen, etc.) eren diat\xc3\xb2miques (H\xe2\x82\x82, Cl\xe2\x82\x82, O\xe2\x82\x82, N\xe2\x82\x82, etc.), \xc3\xa9s a dir, que per mitj\xc3\xa0 de reaccions qu\xc3\xadmiques es poden separar en dos \xc3\xa0toms._NEWLINE_La hip\xc3\xb2tesi d'Avogadro no fou admesa per la comunitat cient\xc3\xadfica fins al 1860, quan un deixeble d'Avogadro, Stanislao Cannizzaro, present\xc3\xa0 en una reuni\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica a Karlsruhe un article (publicat el 1858) sobre les hip\xc3\xb2tesis d'Avogadro i la determinaci\xc3\xb3 de masses at\xc3\xb2miques."