b'\n_START_ARTICLE_\nCharles-\xc3\x89mile Reynaud\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl pare d\'\xc3\x89mile Reynaud era un hor\xc3\xb2leg i un grabador de metall. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, Reynaud tenia molts objectes mec\xc3\xa0nics amb el que divertir-se. Als 14 anys, va ser fet aprenent d\'un conegut enginyer a Paris i posteriorment va estudiar amb el fot\xc3\xb2graf-escultor Adam Salomon. Poc despr\xc3\xa9s ja preparava plaques de llanterna, fotografiades o fetes a m\xc3\xa0, per les lli\xc3\xa7ons ofertes per Abbe Moigno. Despr\xc3\xa9s de la mort del seu pare, al 1885, ell i la seva mare van anar a viure amb el seu oncle, que tenia una gran llibreria a casa, on Reynaud va continuar estudiant. Reynaud posse\xc3\xafa una vocaci\xc3\xb3 per les \xc3\xa0rees de la ci\xc3\xa8ncia i la t\xc3\xa8cnica, les quals ja s\'havien manifestat des de jove, i per aquest motiu \xc3\xa9s quan va comen\xc3\xa7ar a treballar al camp de l\'enginyeria. _NEWLINE_L\'any 1876 va decidir fer una joguina per meravellar uns nens petits. Es va basar en el zo\xc3\xb2trop i el fenaquistoscopi. Va ser despr\xc3\xa9s de realitzar diverses feines que el van acceptar com a mestre en un centre d\'ensenyament t\xc3\xa8cnic a la ciutat de Puy. Gr\xc3\xa0cies a aquest fet, Reynaud va tenir el seu primer contacte amb el fenaquistoscopi, el qual el va motivar a aprofundir en el seu inter\xc3\xa8s pels efectes \xc3\xb2ptics. El 21 de desembre de 1877 va patentar el praxinscopi. Va despla\xc3\xa7ar-se a l\'apartament annex a la botiga on el praxinoscopi era comercialment produ\xc3\xaft. Aquest primer invent li va comportar una menci\xc3\xb3 honorable a l\'exposici\xc3\xb3 de Par\xc3\xads de 1878._NEWLINE_L\'any seg\xc3\xbcent va adherir un suplement de patent per una millora: el praxinoscopi-teatre. Aquest va ser la base per al seu gran invent: el Teatre \xc3\xb2ptic,un praxinoscopi a gran escala ideat per la projecci\xc3\xb3 en p\xc3\xbablic i patentat l\'any 1888._NEWLINE_L\'any 1892, Reynaud va signar un acord amb el Mus\xc3\xa9e Grevin a Par\xc3\xads per presentar les "Pantomimes Lumineuses", la primera animaci\xc3\xb3 d\'imatges projectada en p\xc3\xbablic en una pantalla de mida gran. El 28 d\'octubre de 1892 va fer-se la primera sessi\xc3\xb3. Reynaud estava situat darrere una pantalla transl\xc3\xbacida on es projectava la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula amb el teatre \xc3\xb2ptic. Ell mateix anava fent les explicacions Aix\xc3\xad va aconseguir crear una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula d\'entre dotze i quinze minuts dels 500 fotogrames fets a m\xc3\xa0 de Pauvre Pierrot. Les altres primeres pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules foren Clown et ses chiens (300 fotogrames) i Un Bon boc (700). Les projeccions van tenir molt \xc3\xa8xit fins a finals de la d\xc3\xa8cada del 1890, quan l\'aparici\xc3\xb3 del cinemat\xc3\xb2graf dels germans Lumi\xc3\xa8re va presentar compet\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Reynaud va experimentar, sense \xc3\xa8xit, amb un mirall oscil\xc2\xb7lador que fes de projector en un intent de modernitzar la t\xc3\xa8cnica de la seva presentaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 la competici\xc3\xb3 amb el cinemat\xc3\xb2graf i altres c\xc3\xb2pies va ser, finalment, perduda. L\'\xc3\xbaltima projecci\xc3\xb3 va tenir lloc el 28 de febrer de 1900. _NEWLINE_Abans de la seva mort el gener de 1918, en ru\xc3\xafna econ\xc3\xb2mica i en un episodi de depressi\xc3\xb3, va destrossar els mecanisme sobrevivent del teatre \xc3\xb2ptic i va llen\xc3\xa7ar totes les seves cintes d\'animaci\xc3\xb3 al Sena, excepte dues. Aquestes dues s\xc3\xb3n les cintes que encara es conserven actualment i s\xc3\xb3n els \xc3\xbanics exemples del seu treball en la projecci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica d\'animaci\xc3\xb3: Pauvre Pierrot i Autour d\'una cabine.\n_START_SECTION_\nEl teatre \xc3\xb2ptic\n_START_PARAGRAPH_\nEl Teatre \xc3\xb2ptic va ser una invenci\xc3\xb3 singular de Reynaud, patentada el 1888. Permetia la projecci\xc3\xb3 d\'imatges en moviment a gran escala i de llarga duraci\xc3\xb3. Aquestes s\xc3\xb3n les primeres projeccions a una gran pantalla de cinema, abans que les dels germans Lumi\xc3\xa8re. Es consideren, a m\xc3\xa9s, les primeres pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d\'animaci\xc3\xb3. \xc3\x89mile Reynaud les va anomenar "Pantomimes brillants" (pantomimes brillants en franc\xc3\xa8s). El p\xc3\xbablic podia contemplar hist\xc3\xb2ries completes (amb inici, nus i desenlla\xc3\xa7), projectades per Reynaud en persona a una pantalla al "Cabinet fantastique"  del Museu Gr\xc3\xa9vin, a les fosques. Aquestes pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules superaven en duraci\xc3\xb3 les seves animacions c\xc3\xadcliques._NEWLINE_Per aix\xc3\xb2, malgrat les teories d\'alguns autors, el teatre \xc3\xb2ptic no es pot considerar part de Precinema, on cada espectacle \xc3\xa9s c\xc3\xadclic i dura nom\xc3\xa9s un segon o dos, com \xc3\xa9s el cas de tota la s\xc3\xa8rie praxinoscopes fetes per Reynaud. La primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula del cinema, (rodada el 1891) va ser de William Kennedy Dickson i no excedia els 50 segons de durada i les futures "vistes fotogr\xc3\xa0fiques animades" de Louis Lumi\xc3\xa8re (1895) van ser igualment curtes. Les pantomimes lluminoses, en canvi, duraven d\'un minut i mitg a cinc minuts. La durada real podia variar i duplicar-se o triplicar-se segons la decisi\xc3\xb3 del projector d\'enlentir, accelerar, o parar la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula segons el p\xc3\xbablic, fet que pot catalogar l\'espectacle de gravat o en moviment.  _NEWLINE_La patent presentada l\'1 de desembre 1888 va diferenciar el teatre \xc3\xb2ptic de Reynaud de les seus altres invents \xc3\xb2ptics:  _NEWLINE_"El dispositiu est\xc3\xa0 dissenyat per aconseguir la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de moviment, que ja no est\xc3\xa0 limitada per  la repetici\xc3\xb3 de les mateixes imatges en cada projecci\xc3\xb3. Al contrari, presenta una gran varietat i extensi\xc3\xb3 d\'escenes animades reals, gaireb\xc3\xa9 indefinides, i penso que tindr\xc3\xa0 possibilitats ilimitades."    _NEWLINE_Per iniciativa del museu, Reynaud va contactar amb Gast\xc3\xb3n Paulin, qui va compondre partitures originals per cada pantomima. Aquestes composicions suposen bandes sonores originals primig\xc3\xa8nies'