b"\n_START_ARTICLE_\nPlana Padana\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Plana Padana, \xc3\xa9s una de les planes m\xc3\xa9s extenses d'Europa, ocupa bona part de la It\xc3\xa0lia septentrional i t\xc3\xa9 forma de triangle. El riu Po, gaireb\xc3\xa9 pel centre, la travessa en direcci\xc3\xb3 d'oest a est. _NEWLINE_El nom de Padana deriva Padus, nom llat\xc3\xad del riu Po. Padania \xc3\xa9s un neologisme que no es troba en fonts hist\xc3\xb2riques antigues.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat dels rius han aportat molts sediments a la conca marina costanera, subjecte al fenomen de la subsid\xc3\xa8ncia, que abans ocupava la planura padana. A l'activitat dels rius, s'hi afegeix la produ\xc3\xafda per les glaciacions._NEWLINE_L'aspecte final de la Plana Padana es va tenir amb el reompliment definitiu (que va comen\xc3\xa7ar en el Plioc\xc3\xa8), amb dip\xc3\xb2sits primer marins i despr\xc3\xa9s continentals de les conques subsidents.\n_START_SECTION_\nAlta i baixa planura\n_START_PARAGRAPH_\nLa planura padana compr\xc3\xa8n dues zones: l'alta i la baixa planura segons l'altitud que presenten. L'alta planura, es diu tamb\xc3\xa9 planura seca ( pianura asciutta), es troba als peus dels prealps italians i del pedemont del Apenins; el s\xc3\xb2l \xc3\xa9s permeable, l'aigua s'infiltra fins a trobar un estrat impermeable i sorgeix en forma de fonts. _NEWLINE_La baixa Plana Padana est\xc3\xa0 formada per s\xc3\xb2ls amb materials m\xc3\xa9s fins, com l'argila, impermeables o poc permeables, on l'aigua f\xc3\xa0cilment s'acumula._NEWLINE_En temps antics tota la Plana Padana estava recoberta de vegetaci\xc3\xb3: boscos en la part m\xc3\xa9s humida (baixa planura), i brugueres en la part m\xc3\xa9s seca (alta planura).\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima presenta una gran difer\xc3\xa8ncia entre les temperatures m\xc3\xadnimes i les m\xc3\xa0ximes amb mitjanes entre 0 i 25\xc2\xa0\xc2\xb0C. Hi ha inversions t\xc3\xa8rmiques. La pluja es concentra especialment a la primavera i a la tardor. A l'estiu s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents les tempestes, sobretot al nord del riu Po. \xc3\x89s una de les zones menys ventilades d'It\xc3\xa0lia i aix\xc3\xb2 contribueix a la boira d'hivern.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEn agricultura \xc3\xa9s t\xc3\xadpic el conreu de cereals i concretament el blat de moro. Tamb\xc3\xa9 es cultiven productes per a la ind\xc3\xbastria, com la remolatxa sucrera. En ramaderia intensiva, hi ha bestiar bov\xc3\xad i porc\xc3\xad."