b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de Santa Eug\xc3\xa8nia de Berga\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nEdifici d'una nau i tres absis oberts al transsepte, amb cimbori sobre el creuer. La nau \xc3\xa9s coberta amb volta de can\xc3\xb3. L'interior ha estat totalment restaurat, i mostra la pedra nua. Les finestres de la nau central s\xc3\xb3n totes recents._NEWLINE_Al segle XII es va construir un campanar de tres pisos sobre el cimbori, aix\xc3\xad com la fa\xc3\xa7ana de ponent, amb pedra ben tallada, un cor sobre la porta d'entrada i una torrella a la part esquerra de la fa\xc3\xa7ana, des d'on es puja a la teulada i al campanar._NEWLINE_Tant la nau com el transsepte estan coberts per volta de can\xc3\xb3; al punt d'intersecci\xc3\xb3 de la nau amb el transsepte s'hi aixeca una c\xc3\xbapula o cimbori sobre trompes, que fa de suport del campanar. El cimbori \xc3\xa9s de planta octogonal i acaba amb un fris de finestres cegues.\n_START_SECTION_\nExterior\n_START_PARAGRAPH_\nEl campanar \xc3\xa9s robust, de tres pisos: l'inferior cont\xc3\xa9 dues finestres simples, d'arc de mig punt, for\xc3\xa7a separades; la segona planta t\xc3\xa9 una finestra tr\xc3\xadfora partida per dues columnes. La coberta \xc3\xa9s piramidal, for\xc3\xa7a aplanada, de lloses i a quatre vessants, i acaba amb un pinacle amb creu i penell._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana, acabada amb un pinacle triangular, est\xc3\xa0 feta amb el mateix tipus de pedra que el campanar; ambdues varen ser fetes al segle XII._NEWLINE_Al costat hi ha una petita torre que acaba en una finestra biforada i \xc3\xa9s coberta en forma piramidal, reformada cap al 1970. La resta de la fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s totalment llisa, llevat de l'\xc3\xb2cul i de la portalada. La decoraci\xc3\xb3 de les arquivoltes \xc3\xa9s de temes florals i entrella\xc3\xa7os i la dels quatre capitells s\xc3\xb3n ornamentacions vegetals i animals. Tota l'escultura revela una clara influ\xc3\xa8ncia de l'escola ripollesa._NEWLINE_Els murs laterals de la nau, amb dues finestres d'arc de mig punt per banda, es varen refer en gran part durant les obres de restauraci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 s'havien perforat amb grans arcs per donar acc\xc3\xa9s a les dues capelles de l'\xc3\xa8poca barroca que s'havien edificat a cada banda. Tamb\xc3\xa9 el gran fris de finestretes cegues entre grans lesenes i la cornisa que corona els murs laterals de la nau. Els bra\xc3\xa7os de la nau, en canvi, es mantenen en la disposici\xc3\xb3 original.\n_START_SECTION_\nInterior\n_START_PARAGRAPH_\nEls absis no tenen decoraci\xc3\xb3 externa i s\xc3\xb3n llisos, amb una finestra de doble esqueixada al centre. El de la part meridional es va refer sobre les bases del que s'havia destru\xc3\xaft en construir la sagristia que hi havia en aquest lloc des del segle XVII ._NEWLINE_La part superior del cimbori, ornat amb un fris de finestretes cegues, les arcuacions de tipus llombard del campanar i, des de la restauraci\xc3\xb3, el fris que orna els murs laterals de la nau central, s\xc3\xb3n fets amb pedra rogenca que ressalta sobre el to grisenc de l'edifici._NEWLINE_Durant la restauraci\xc3\xb3 dels anys 1960 s'hi va adossar una capella de planta hexagonal, amb funcions de parr\xc3\xb2quia (que ara ja no t\xc3\xa9)._NEWLINE_Al Museu Episcopal de Vic es conserven restes de pintures murals i dues lipsanoteques rom\xc3\xa0niques d'aquest temple.\n_START_SECTION_\nPortal\n_START_PARAGRAPH_\nEl portal \xc3\xa9s un element moble adovellat amb espandit. A l'extrados de l'arc hi ha una inscripci\xc3\xb3 damunt d'unes ovelles. A l'intrad\xc3\xb3s de fora cap a dins, hi ha cinc arcuacions damunt impostes amb entrella\xc3\xa7os. L'externa presenta forma de fulles palminervades, la segona descansa damunts dels capitells; l'esquerre amb formes vegetals i decoracions antropomorfes, i el dret amb formes vegetals i amb dues aus encarades (una de les quals t\xc3\xa9 el cap mutilat). L'arcuaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s decorada amb entrella\xc3\xa7os de soga. La tercera, la decoraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s mitxa amb formes vegetals i geom\xc3\xa8triques. La quarta, tamb\xc3\xa9 descansa sobre els capitells; l'esquerre decorat amb formes vegetals i figures antropomorfes, el dret segueix el mateix per\xc3\xb2 els rostres s\xc3\xb3n barbats. L'arcuaci\xc3\xb3 presenta aus entrella\xc3\xa7ades amb fulles de parra. La cinquena i \xc3\xbaltima descansa sobre imposta amb decoracions vegetals i, tant el pilar com l'arcuaci\xc3\xb3, presenten estries amb decoracions de pics incisos._NEWLINE_La pedra \xc3\xa9s de color grog\xc3\xb3s, excepte la de l'extrad\xc3\xb3s. La rosassa de la fa\xc3\xa7ana presenta sis l\xc3\xb2bus units per columnetes amb els capitells decorats. L'estat de conservaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s for\xc3\xa7a bo.\n_START_SECTION_\nCloquer\n_START_PARAGRAPH_\nEl cloquer \xc3\xa9s un element moble que s'eleva en el creuer de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eug\xc3\xa8nia de Berga. Descansa damunt d'un cimbori, damunt de quatre arcs de mig punt refor\xc3\xa7ats per petxines. Externament el cimbori \xc3\xa9s decorat amb arquets llombards i dents de serra, t\xc3\xa9 finestres d'esqueixada a Nord i Sud, i un \xc3\xb2cul a llevant que donen llum a la nau. El campanar \xc3\xa9s de base quadrada i consta de tres pisos; al primer s'hi obren una mena de n\xc3\xadnxols. Al segon hi ha amplis finestrals geminats a cada costat, les columnetes de fust prim i els capitells s\xc3\xb3n llisos i poligonals. El tercer pis \xc3\xa9s d'estructura semblant per\xc3\xb2 les finestres formen s\xc3\xa8ries de tres i, per tant, les entrades de llums s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petites. El segon i tercer pis estan decorats amb lesenes, arquets cecs i dents de serra. \xc3\x89s cobert a quatre vessants i els r\xc3\xa0fecs s\xc3\xb3n escassos. \xc3\x89s constru\xc3\xaft amb pedra de color oliva i les decoracions llombardes s\xc3\xb3n amb pedra de foguera vermella com la resta de l'esgl\xc3\xa9sia. L'estat de conservaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bo.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eug\xc3\xa8nia es trobava dins l'antic terme del castell de Taradell, al lloc de la vila de Berga. Comen\xc3\xa7a a apar\xc3\xa8ixer documentada a partir de l'any 917; les seves funcions parroquials s'esmenten ja l'any 976. L'any 1058 apareix ja esmentada amb el nom complet de Santa Eug\xc3\xa8nia de Berga._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia, a m\xc3\xa9s d'estar dedicada a Santa Eug\xc3\xa8nia, tamb\xc3\xa9 ho era a Santa Cec\xc3\xadlia, tal com \xc3\xa9s documentat l'any 974, mentre que el 1374 els altars del temple eren dedicats tamb\xc3\xa9 a Santa Maria i Sant Jaume en un mateix altar, que s\xc3\xb3n les advocacions que apareixen el 1173, quan l'esgl\xc3\xa9sia fou consagrada de nou._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia fou reconstru\xc3\xafda entorn de l'any 1050 i consagrada pel bisbe Oliba o pel successor Guillem de Balsareny segons el pot de rel\xc3\xadquies segellat amb l'anell de Bernat Tallaferro, que va heretar el bisbe Oliba, descobert l'any 1970._NEWLINE_Vers l'any 1144 l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eug\xc3\xa8nia fou cedida a la can\xc3\xb2nica vigatana, i es feren importants obres de reforma com la construcci\xc3\xb3 d'un cimbori-campanar, i un portal esculpit amb capitells i arcuacions, aix\xc3\xad com una torreta a la banda sud-est. El 1173 l'esgl\xc3\xa9sia fou consagrada de nou._NEWLINE_Al llarg dels segles XVI i XVII es van afegir capelles als laterals de la nau, i el 1859 una gran capella del Sant\xc3\xadssim. Totes aquestes capelles foren suprimides en la restauraci\xc3\xb3 efectuada entre 1955 i 1975 per la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona, sota la direcci\xc3\xb3 de l'arquitecte Camil Pall\xc3\xa0s._NEWLINE_El portal es degu\xc3\xa9 construir a mitjans del segle XII quan s'efectu\xc3\xa0 la reforma de la fa\xc3\xa7ana del temple. Per aquest motiu, l'esgl\xc3\xa9sia de la qual tenim not\xc3\xadcies des del segle X i que fou renovada al segle XI, el 1173 es va tornar a consagrar. L'acte fou oficiat pel Bisbe de Vic, Pere Redorta, i pel Bisbe de Tortosa i Abat de Sant Joan de les Abadesses, Pon\xc3\xa7 Monells. Aleshores foren dedicats els tres absis a Santa Eug\xc3\xa8nia, Santa Cec\xc3\xadlia i Sant Jaume. L'historiador vigat\xc3\xa0 E. Junyent, en un article sobre l'esgl\xc3\xa9sia, senyala la semblan\xc3\xa7a d'aquest portal amb el de la primitiva fa\xc3\xa7ana de la Catedral de Vic i d\xc3\xb3na la hip\xc3\xb2tesi que fos obrada pels mateixos artistes._NEWLINE_El cloquer es degu\xc3\xa9 erigir a mitjans del Segle XII quan s'efectu\xc3\xa0 la reforma de la fa\xc3\xa7ana del temple i la torrella d'angle del mateix indret._NEWLINE_Aquest campanar damunt d'un cimbori, \xc3\xa9s \xc3\xbanic en la comarca i presenta una gran bellesa arquitect\xc3\xb2nica."