b"\n_START_ARTICLE_\nCuesta de Moyano\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nVan existir a Madrid fires des de l'\xc3\xa8poca de dominaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab, i fins i tot als primers segles despr\xc3\xa9s de la Reconquesta. El 18 d'abril de 1447 Joan II de Castella va permetre celebrar dues fires anuals de quinze dies de durada cadascuna. Les fires madrilenyes, que se celebraven del 8 de maig i del 21 de setembre, van tenir un efecte reclamo sobre comerciants i compradors regionals. A la fi del segle XV ja formaven part de la vida quotidiana dels madrilenys. Es produ\xc3\xafen de forma espont\xc3\xa0nia en diferents carrers, algunes com la fira de San Mateo, la de la Cebada, la de la Plaza mayor, etc. Algunes d'elles eren itinerants. El desenvolupament urb\xc3\xa0 i l'aparici\xc3\xb3 de locals especialitzats en llocs f\xc3\xadsics (les denominades tendes) les van fer anar desapareixent.\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les fires que va sobreviure a la fi del segle XIX va ser l'existent a Atocha, en la qual s'oferien diversos productes elaborats, entre ells, llibres. En 1919 aquest sector de llibreters va abandonar Atocha per situar-se en el passeig del Prado, davant del Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic. En 1924 el director del Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic va escriure a l'Ajuntament de Madrid una carta en la qual titlla d'improcedent i perjudicial per a la salut la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 permanent dels llocs enfront del reixat. La protesta del director va fer que es col\xc2\xb7loqu\xc3\xa9s en la cuesta Moyano, carrer que s'havia obert en terrenys que van pert\xc3\xa0nyer al jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic. Aquesta fira era denominada per Ram\xc3\xb3n G\xc3\xb3mez de la Serna com la fira de l'aladroc, a causa que per aquella \xc3\xa8poca els llibres es venien a quinze c\xc3\xa8ntims. En 1925 va romandre oberta de forma permanent la fira fixa del llibre en uns calaixos fets amb fusta de pi. El disseny de les casetes cadascuna d'elles de quinze metres quadrats va ser realitzat per l'arquitecte Luis Bellido. L'ajuntament va fixar com a nombre m\xc3\xa0xim el de trenta casetes, va prohibir posar embulls auxiliars, utilitzar enllumenat o calefacci\xc3\xb3 i subarrendar el lloc. El c\xc3\xa0non municipal, que oscil\xc2\xb7lava entre les trenta i les cinquanta pessetes al mes, havia d'abonar-se en els vuit primers dies de cada trimestre.\n_START_SECTION_\nCanvis en la Cuesta\n_START_PARAGRAPH_\nL'empla\xc3\xa7ament no va agradar i diversos intel\xc2\xb7lectuals de l'\xc3\xa8poca van enviar una queixa a l'Ajuntament que no va ser atesa; de la mateixa forma la queixa que van fer en 1931 els llibreters per col\xc2\xb7locar-se en el passeig del Prado, entre el Banc d'Espanya i el Museu del Prado. L'alcalde Pedro Rico L\xc3\xb3pez va sol\xc2\xb7licitar un estudi a l'arquitecte Francisco Javier Ferrero per construir quaranta casetes enfront del museu del Prado. El projecte no va arribar a fer-se i despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil l'empla\xc3\xa7ament ja s'havia estabilitzat, fent que els primers intents de canviar l'empla\xc3\xa7ament anessin oblidats. L'any 1969 l'Ajuntament va considerar la renovaci\xc3\xb3 de les casetes i va encarregar un nou disseny als arquitectes Joaqu\xc3\xadn Rold\xc3\xa1n i Jos\xc3\xa9 \xc3\x81ngel Rodrigo. El projecte coincidia amb la renovaci\xc3\xb3 del Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic, dissenyant una obertura en la cantonada del carrer Moyano amb el Passeig del Prado. Finalment el projecte es va quedar sense realitzar. En 1984 es van tornar a estudiar les condicions d'habitabilitat, i finalment l'Ajuntament va concedir el perm\xc3\xads perqu\xc3\xa8 les casetes posse\xc3\xafssin aigua, electricitat i tel\xc3\xa8fon. Durant les obres de 1986 els llibreters van tornar per segona vegada al Passeig del Prado. Les obres van permetre inserir entre les casetes existents una amb cond\xc3\xadcies, i una altra per a un vigilant. Es va acordar mantenir l'aspecte cl\xc3\xa0ssic.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nAquest enclavament va sofrir un greu contratemps al juliol de l'any 2004 despr\xc3\xa9s de l'incendi d'una estaci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica al ve\xc3\xad carrer d'Almad\xc3\xa9n. El succ\xc3\xa9s va motivar el seu trasllat a la Cuesta de Moyano, construint-se la mateixa sota la superf\xc3\xadcie. Les obres van obligar al trasllat provisional dels llibreters a unes casetes de conglomerat alineades, una vegada m\xc3\xa9s, al costat del reixat del Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic. Al seu empla\xc3\xa7ament original, per tercera vegada. Per\xc3\xb2 aquesta circumst\xc3\xa0ncia adversa es va aprofitar per escometre una profunda remodelaci\xc3\xb3 de la Costa, que es va perllongar durant m\xc3\xa9s de dos anys, com a part del Pla Especial Prado-Recoletos, realitzat per l'equip d'arquitectes \xc3\x81lvaro Siza, Juan Miguel Hern\xc3\xa1ndez de Le\xc3\xb3n, Carlos Ria\xc3\xb1o i Jos\xc3\xa9 Miguel Rueda. El 19 d'abril de 2007 es va reobrir finalment la Cuesta als llibreters i als vianants, i es va eliminar la circulaci\xc3\xb3 de vehicles._NEWLINE_La caseta n\xc3\xbamero 1 va ser reservada per a l'Ajuntament amb la finalitat de vendre les seves pr\xc3\xb2pies publicacions. Des d'aquest dia la costa est\xc3\xa0 presidida pel monument a P\xc3\xado Baroja, un dels promotors de la fira, traslladat des de la seva primitiva ubicaci\xc3\xb3 en el proper parc del Retiro. En l'altre extrem, al costat del Passeig del Prado, s'aixeca el monument a Claudio Moyano."