b"\n_START_ARTICLE_\nCaspar David Friedrich\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill d'un fabricant de sab\xc3\xb3 i espelmes, d'estricta fe luterana, va n\xc3\xa9ixer a Greifswald, petit poble costaner del mar B\xc3\xa0ltic, i la seva joventut rest\xc3\xa0 marcada per la trag\xc3\xa8dia personal. La seva mare mor\xc3\xad de verola quan ell tenia set anys, la seva germana sucumb\xc3\xad al tifus, i el 1787 el seu germ\xc3\xa0 s'ofeg\xc3\xa0 en intentar rescatar-lo quan ell va caure sota el gel. Encara moltes persones consideren aquests tristos esdeveniments com la ra\xc3\xb3 d'aquesta disposici\xc3\xb3 melangiosa i de l'encant espiritual dels seus paisatges._NEWLINE_Friedrich comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la seva formaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica als vint anys a l'Acad\xc3\xa8mia de Copenhaguen, en la qual va tenir, entre d'altres, el professor Jens Juel. El 1798, ja s'havia establert a Dresden, on hi romandria_NEWLINE_la resta de la seva vida. All\xc3\xa0 va con\xc3\xa8ixer els representants m\xc3\xa9s destacats del romanticisme alemany, com ara els poetes Novalis (1772-1801), Heinrich von Kleist (1777-1811) Philipp Otto Runge (17771810) i els pintors Georg Friedrich Kersting, Carl Gustav Carus, els quals exercirien una gran influ\xc3\xa8ncia sobre Friedrich. Fins al 1807 no es dedic\xc3\xa0 plenament a la pintura. El 1810, ingress\xc3\xa0 en l'Acad\xc3\xa8mia de Berl\xc3\xadn i el 1816 en la de Dresden.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich no aspira a reproduir fidelment la natura en els seus paisatges. El seu objectiu \xc3\xa9s traduir en imatges pict\xc3\xb2riques les seves pr\xc3\xb2pies experi\xc3\xa8ncies metaf\xc3\xadsiques, direcci\xc3\xb3 a la qual l'impuls\xc3\xa0 Philipp Otto Runge. \xc3\x89s per aquest motiu que crea un vocabulari propi a trav\xc3\xa9s del paisatge, en el qual incorpora elements hist\xc3\xb2rics i religiosos que evoquen un passat medieval i la religiositat alhora que mant\xc3\xa9 uns recursos pict\xc3\xb2rics molt senzills. _NEWLINE_El significat de les seves obres es veu enriquit per freq\xc3\xbcents refer\xc3\xa8ncies a la mitologia alemanya. En els seus quadres, emfasitz\xc3\xa0 el desig hum\xc3\xa0 de fondre's amb l'univers div\xc3\xad. L'artista arrib\xc3\xa0 a aquesta conclusi\xc3\xb3, i aix\xc3\xad la seva primera gran obra fou Creu a la muntanya (1808). Aquesta obra, igual que els seus altres paisatges, inclou intenses representacions po\xc3\xa8tiques dels escenaris del nord d'Europa i la pint\xc3\xa0 en un estil deliberadament meticul\xc3\xb3s i formal que es deriva de la composici\xc3\xb3 de l'obra._NEWLINE_Malgrat que basats en l'observaci\xc3\xb3 directa, els seus paisatges no aspiren a reproduir fidelment la natura, sin\xc3\xb3 a produir un efecte dram\xc3\xa0tic i memorable. A pesar que les seves imatges s\xc3\xb3n famoses per la seva contemplaci\xc3\xb3 melangiosa del m\xc3\xb3n, la seva actitud davant el paisatge no sols representava el seu punt de vista personal, sin\xc3\xb3 que es tractava d'una moda de l'\xc3\xa8poca._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de pintures, Friedrich deix\xc3\xa0 una considerable obra escrita. Algunes realitzacions importants s\xc3\xb3n:_NEWLINE_La creu de la muntanya (Retaule Tetschener) (1808), Galeria de Pintura, Dresden;_NEWLINE_L'abadia d'Eichwald (1809-1810), Galeria Nacional, Berl\xc3\xadn;_NEWLINE_El viatger enfront del mar i la boira, vers 1818, Kunsthalle, Hamburg;_NEWLINE_Arbre amb corbs, vers el 1822, Museu del Louvre, Par\xc3\xads;_NEWLINE_Un home i una dona contemplant la lluna (1824), Gem\xc3\xa4ldegalerie, SMPK, Berl\xc3\xadn;_NEWLINE_Monjo al costat del mar (1808-1810), Galerie der Romantik, Staaliche Schl\xc3\xb6sser und G\xc3\xa4rten, Berl\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nEn la ficci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2005, l'editorial Emp\xc3\xbaries va publicar la novel\xc2\xb7la Tota la vida, d'Ada Castells, que narra la vida de l'escriptor alemany des de la ficci\xc3\xb3."