b"\n_START_ARTICLE_\nGregorio Allegri\n_START_SECTION_\nMiserere\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva creaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s coneguda \xc3\xa9s la musicalitzaci\xc3\xb3 del salm Miserere Mei, Deus realitzada cap a 1638. L'obra \xc3\xa9s interpretada de forma regular a la Capella Sixtina per Setmana Santa des de llavors. Est\xc3\xa0 escrita per a dos cors, un de quatre veus i un altre de cinc. Un dels cors canta una versi\xc3\xb3 simple del tema original i l'altre cor, en certa dist\xc3\xa0ncia, canta un comentari m\xc3\xa9s elaborat. \xc3\x89s un dels millors exemples de l'estil polif\xc3\xb2nic del Renaixement, anomenat al segle XVII stile antico o prima prattica, i denota les influ\xc3\xa8ncies combinades de l'escola romana (Palestrina) i veneciana (Andrea i Giovanni Gabrieli, el cor doble)._NEWLINE_Al principi, es va imposar una prohibici\xc3\xb3 d'executar l'obra fora de la Capella Sixtina (fins i tot s'amena\xc3\xa7ava amb l'excomuni\xc3\xb3 a qui la copi\xc3\xa9s), malgrat aix\xc3\xb2 algunes c\xc3\xb2pies van ser fetes. L'emperador Leopold I d'\xc3\x80ustria va sol\xc2\xb7licitar i va obtenir una c\xc3\xb2pia, que va conservar a la Biblioteca Imperial de Viena. Tanmateix, quan la va fer executar va pensar que havia estat enganyat. El Papa llavors va acomiadar el mestre de capella de l'\xc3\xa8poca, el qual va haver de traslladar-se a Viena per explicar les t\xc3\xa8cniques d'execuci\xc3\xb3 i les improvisacions (els anomenats abbellimenti que mai no eren escrits, sin\xc3\xb3 que eren passats d'int\xc3\xa8rpret a int\xc3\xa8rpret en el cor de la Capella) que segons ell no podien ser reflectits al paper, a fi de poder ser contractat novament. El Pare Martini (1706-1784) en posse\xc3\xafa una altra c\xc3\xb2pia._NEWLINE_El 1770, Wolfgang Amadeus Mozart amb tan sols 14 anys, despr\xc3\xa9s d'escoltar-la tan sols una vegada, va transcriure l'obra de mem\xc3\xb2ria, per a despr\xc3\xa9s fer-li correccions menors en una segona ocasi\xc3\xb3. Aquest fet \xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament recordat com a mostra del geni de Mozart, que fins i tot va ser fet Cavaller de l'Ordre de l'Esper\xc3\xb3 d'Or pel Papa en assabentar-se del fet. La c\xc3\xb2pia de Mozart, que reflectia les improvisacions, no ha estat conservada. El 1771, el Dr. Charles Burney, despr\xc3\xa9s d'un viatge a It\xc3\xa0lia, va publicar a Londres una versi\xc3\xb3 de l'obra, basada possiblement en la c\xc3\xb2pia de Martini, la de Mozart i, potser, una c\xc3\xb2pia obtinguda de la mateixa Capella Sixtina."