b'\n_START_ARTICLE_\nAntropologia m\xc3\xa8dica\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nLes relacions entre l\'antropologia, la medicina i la pr\xc3\xa0ctica m\xc3\xa8dica s\xc3\xb3n antigues i ben documentades. La medicina va utilitzar fins a finals del segle XIX t\xc3\xa8cniques de camp qualitatives, va practicar l\'observaci\xc3\xb3 participant i va produir molta etnografia, ja que formava tamb\xc3\xa9 part de la seva pr\xc3\xa0ctica. L\'antropologia general ocupava una posici\xc3\xb3 rellevant en les ci\xc3\xa8ncies m\xc3\xa8diques b\xc3\xa0siques (que correspon a les assignatures comunament anomenades precl\xc3\xadniques)._NEWLINE_A mesura que la medicina va anar tancant l\'educaci\xc3\xb3 m\xc3\xa8dica a l\'hospital i va adoptar una actitud reticent enfront de l\'empirisme dels metges en la seva pr\xc3\xa0ctica quotidiana entre la gent, i assumia la medicina experimental a l\'hospital i al laboratori com la font b\xc3\xa0sica de coneixement, els metges van anar deixant l\'etnografia en des\xc3\xbas. Aquest aband\xc3\xb3 s\'efectua quan l\'antropologia social adopta l\'etnografia com un dels seus senyals d\'identitat professionals i abandon\xc3\xa0 el projecte inicial d\'antropologia general. La diverg\xc3\xa8ncia entre l\'antropologia professional i la medicina no va significar mai una escissi\xc3\xb3 completa entre ambdues. Durant el segle XX s\xc3\xb3n constants les relacions interdisciplin\xc3\xa0ries, fins a arribar a la constituci\xc3\xb3 de l\'antropologia m\xc3\xa8dica durant els anys seixanta i setanta.\n_START_SECTION_\nMedicina popular i sistemes m\xc3\xa8dics\n_START_PARAGRAPH_\nDurant bona part del segle XX, metges i antrop\xc3\xb2legs han compartit la noci\xc3\xb3 de medicina popular, tradicional o folk -en angl\xc3\xa8s, folkmedicine. Amb aquest concepte m\xc3\xa8dic, antrop\xc3\xb2legs i metges antrop\xc3\xb2legs volien descriure els recursos que la pagesia europea o llatinoamericana utilitzava per resoldre els problemes sanitaris al marge del personal m\xc3\xa8dic. Tamb\xc3\xa9 designava les pr\xc3\xa0ctiques de salut dels abor\xc3\xadgens en diferents parts del m\xc3\xb3n, amb un especial \xc3\xa8mfasi en els coneixements etnobot\xc3\xa0nics, fonamentals per a\xc3\xafllar alcaloides i principis actius farmacol\xc3\xb2gics. Igualment, el concepte es referia a l\'estudi de les dimensions rituals de les terap\xc3\xa8utiques populars, que servien per discutir, a Occident, tant les relacions entre ci\xc3\xa8ncia i religi\xc3\xb3 com les categories psicopatol\xc3\xb2giques. Els metges no pretenien, amb el concepte de medicina popular, construir un concepte antropol\xc3\xb2gic, sin\xc3\xb3 un concepte m\xc3\xa8dic que els fos \xc3\xbatil per establir, amb bases cient\xc3\xadfiques, els l\xc3\xadmits culturals de la biomedicina.\n_START_SECTION_\nMedicina popular\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte de medicina popular (folkmedicine) va ser incorporat tamb\xc3\xa9 pels antrop\xc3\xb2legs professionals de la primera meitat del segle XX amb la intenci\xc3\xb3 d\'establir el l\xc3\xadmit entre pr\xc3\xa0ctiques m\xc3\xa0giques, medicina i religi\xc3\xb3, i explorar el paper i el significat dels guaridors populars (medicine man, curanderos, sanadores, etc.) i de les seves pr\xc3\xa0ctiques d\'automedicaci\xc3\xb3. La medicina popular era per a ells un tret cultural particular espec\xc3\xadfic d\'alguns grups humans diferent de les pr\xc3\xa0ctiques universals de la biomedicina. Si cada cultura tenia la seva medicina espec\xc3\xadfica, i es configurava a partir dels trets culturals generals d\'aquesta societat, podia proposar-se l\'exist\xc3\xa8ncia de tants sistemes m\xc3\xa8dics com cultures i desenvolupar-ne un estudi comparatiu. Els sistemes m\xc3\xa8dics de les societats abor\xc3\xadgens en qu\xc3\xa8 no podien demostrar-se els trets sincr\xc3\xa8tics de la medicina popular europea es van anomenar medicines primitives o pret\xc3\xa8cniques, segons que es fes refer\xc3\xa8ncia als abor\xc3\xadgens actuals o a les cultures anteriors a la Gr\xc3\xa8cia cl\xc3\xa0ssica. Les que disposen d\'un corpus documental com la tibetana, la tradicional xinesa o l\'ayurv\xc3\xa8dica s\xc3\xb3n anomenades, de vegades, medicines sistem\xc3\xa0tiques. L\'estudi comparatiu dels sistemes m\xc3\xa8dics rep el nom d\'etnomedicina, o etnopsiquiatria si l\'estudi fa refer\xc3\xa8ncia a la psicopatologia.\n_START_SECTION_\nAntropologia m\xc3\xa8dica aplicada\n_START_PARAGRAPH_\nAls Estats Units, Canad\xc3\xa0, M\xc3\xa8xic i Brasil la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 entre l\'antropologia i la medicina va tenir a veure inicialment amb el desplegament dels programes de salut comunit\xc3\xa0ria en minories \xc3\xa8tniques i culturals i amb l\'avaluaci\xc3\xb3 etnogr\xc3\xa0fica i qualitativa d\'institucions sanit\xc3\xa0ries (hospitals, manicomis i serveis d\'atenci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria). En el primer cas es tractava de resoldre els problemes d\'implantaci\xc3\xb3 de l\'oferta de serveis en un mosaic de grups \xc3\xa8tnics complex; en el segon, d\'analitzar els conflictes interestamentals dins les institucions: especialment entre metges, personal d\'infermeria, personal auxiliar i personal d\'administracions que tenien efectes indesitjables en la seva reorganitzaci\xc3\xb3 administrativa i en els seus objectius institucionals. Els reports etnogr\xc3\xa0fics van demostrar que les crisis interestamentals tenien efectes directes en els criteris terap\xc3\xa8utics i en l\'atenci\xc3\xb3 als malalts. Tamb\xc3\xa9 van aportar nous criteris metodol\xc3\xb2gics per avaluar les noves institucions producte de les reformes i experiments assistencials, com les comunitats terap\xc3\xa8utiques._NEWLINE_L\'evid\xc3\xa8ncia etnogr\xc3\xa0fica va sustentar les cr\xc3\xadtiques al custodialisme institucional i va contribuir de manera decisiva a les pol\xc3\xadtiques de desinstitucionalitzaci\xc3\xb3 de l\'assist\xc3\xa8ncia psiqui\xc3\xa0trica i social en general. En alguns pa\xc3\xafsos, com It\xc3\xa0lia, van replantejar les directrius en educaci\xc3\xb3 i promoci\xc3\xb3 per a la salut._NEWLINE_Les respostes emp\xc3\xadriques a aquestes q\xc3\xbcestions van motivar la incorporaci\xc3\xb3 d\'antrop\xc3\xb2legs en programes de salut comunit\xc3\xa0ria i internacional en pa\xc3\xafsos en via de desenvolupament, en l\'avaluaci\xc3\xb3 de la influ\xc3\xa8ncia de variables socials i culturals en l\'epidemiologia de certes formes de patologia psiqui\xc3\xa0trica (psiquiatria transcultural), en estudis sobre les resist\xc3\xa8ncies culturals a la implantaci\xc3\xb3 d\'innovacions terap\xc3\xa8utiques i assistencials, i en estudis sobre guaridors tradicionals, curanderos i llevadores emp\xc3\xadriques susceptibles de ser reciclats com a agents de salut (els anomenats metges descal\xc3\xa7os).\n_START_SECTION_\nL\'Antropologia m\xc3\xa8dica a Catalunya\n_START_PARAGRAPH_\nEn llengua catalana, foren els folkloristes de finals del segle XIX com Oleguer Mir\xc3\xb3 i Borr\xc3\xa0s els primers que van interessar-se per establir registres etnogr\xc3\xa0fics de pr\xc3\xa0ctiques populars relacionades amb la salut, la malaltia i l\'atenci\xc3\xb3. En castell\xc3\xa0, els metges catalans, entre el segle XVIII i el XX van escriure topografies m\xc3\xa8diques, sobre uns dos-cents municipis catalans, la major part dels quals estan dipositats a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Medicina de Barcelona o a la Biblioteca de Catalunya. S\xc3\xb3n estudis basats en una matriu de dades procedent dels escrits hipocr\xc3\xa0tics i s\xc3\xb3n avui una interesant\xc3\xadssima font etnogr\xc3\xa0fica sobre la vida de les classes populars que va ser estuiada a casa nostra pel ge\xc3\xb2graf Luis Urteaga i pels antrop\xc3\xb2legs Cristina Larrea i Lloren\xc3\xa7 Prats de la UB. _NEWLINE_El desenvolupament acad\xc3\xa8mic de l\'antropologia m\xc3\xa8dica catalana ha estat m\xc3\xa9s modern. El nostre referent internacional m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s Llu\xc3\xads Mallart (Barcelona, 1932), que feu un treball de camp intensiu entre els anys 1960 i els noranta al Sud del Camerun, entre els grups beti. Professor a la Universitat de Nanterre- Paris X va fundar la Maitrise d\'Anthropologie m\xc3\xa9dicale una de les primeres a Europa i en fou el Director. La seva recerca s\'inscrigu\xc3\xa9 inicialment dins el desenvolupament de l\'antropologia m\xc3\xa8dica francesa. Tornat a Catalunya als primers noranta va publicar "S\xc3\xb3c fill dels Evuzok" (Barcelona, La Campana) una autoetnografia mod\xc3\xa8lica sobre la seva iniciaci\xc3\xb3 com antrop\xc3\xb2leg m\xc3\xa8dic, i recentment una s\xc3\xadntesi de la seva obra etnogr\xc3\xa0fica a Lluis Mallart (2008) El sistema m\xc3\xa8dic d\'una societat africana (I i II) Els evuzok del Camerun. Barcelona: Institut d\'Estudis Catalans. Aquesta darrera obra que revisa quaranta anys de treball etnogr\xc3\xa0fic, enlla\xc3\xa7a amb la millor tradici\xc3\xb3 de l\'antropologia internacional del s.XX. \xc3\x89s sens dubte la m\xc3\xa9s important aportaci\xc3\xb3 dels antrop\xc3\xb3legs catalans a l\'estudi d\'una societat no europea._NEWLINE_A Catalunya, l\'antropologia m\xc3\xa8dica t\xc3\xa9 el seu punt de partida en les Primeres Jornades d\'Antropologia de la Medicina de Tarragona, organitzades pels antrop\xc3\xb2legs de l\'aleshores Facultat de Filosofia i Lletres de Tarragona de la Universitat de Barcelona. Ja com Universitat Rovira i Virgili, el 1991 hi constituirien el Departament d\'Antropologia, Filosofia i Treball Social, dins el qual s\'impartiria el primer M\xc3\xa0ster d\'Antropologia de la Medicina de l\'Estat (1994-2000), la primera formaci\xc3\xb3 doctoral (Doctorat d\'Antropologia de la Medicina 1996-2007, amb menci\xc3\xb3 de qualitat), i des de 2006 imparteix un M\xc3\xa0ster oficial en Antropologia m\xc3\xa8dica i salut internacional i un Doctorat. Aquesta instituci\xc3\xb3 organitza anualment un col\xc2\xb7loqui de car\xc3\xa0cter internacional.'