b"\n_START_ARTICLE_\nLa Palma de Cervell\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim de la Palma possiblement prov\xc3\xa9 d'una idea simb\xc3\xb2lica d'origen religi\xc3\xb3s erem\xc3\xadtic, i apareix per primera vegada citat a un document que data del 964, en una donaci\xc3\xb3 de terres efectuada al monestir de Sant Cugat, el qual depenia del bisbat de Barcelona. Per\xc3\xb2 la donaci\xc3\xb3  transcendent per a la hist\xc3\xb2ria de la Palma va ser el 945 per la comtessa Riquilda, muller del comte Sunyer, realitzada al monestir de monges benedict\xc3\xad Sant Pere de les Puelles, mentre la filla dels comtes, Adelaida Bonafilla, n'era l'abadessa. Coincidint amb el moment en qu\xc3\xa8 es realitzen aquestes donacions (segona meitat del segle X) es constru\xc3\xad la capella de Sant Joan del Pla i Sant Feliu del Pla o de l'Erm, coneguda ara com del Pla de Sant Joan, i que pel seu estil de primer rom\xc3\xa0nic llombard i tamb\xc3\xa9 per la proximitat es podria relacionar amb el monestir de Sant Pon\xc3\xa7 de Corbera, situades ambdues als extrems de la vall de Rafamans. Aquest context d'organitzaci\xc3\xb3 territorial i eclesi\xc3\xa0stica \xc3\xa9s com\xc3\xba del segle X per assegurar aquells territoris erms, despoblats i insegurs de la banda dreta del riu Llobregat, despr\xc3\xa9s de la conquesta i repoblaci\xc3\xb3 de les antigues terres de domini sarra\xc3\xad. Tamb\xc3\xa9 d'aquesta \xc3\xa8poca, est\xc3\xa0 datada la sagrera descoberta en les excavacions de la pla\xc3\xa7a de l'esgl\xc3\xa9sia de La Palma, realitzades el 2004, a partir de les quals es descobr\xc3\xad un conjunt de tombes antropomorfes, situades cronol\xc3\xb2gicamenti i majorit\xc3\xa0ria als segles X-XI, que confirmarien l'exist\xc3\xa8ncia d'aquesta esgl\xc3\xa9sia en \xc3\xa8poca rom\xc3\xa0nica o, fins i tot, prerom\xc3\xa0nica. Tamb\xc3\xa9 s'hi descobriren sitges o estructures d'emmagatzematge que confirmarien l'exist\xc3\xa8ncia de la sagrera,  _NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia parroquial de la Palma est\xc3\xa0 documentada des del 1231, i est\xc3\xa0 dedicada a santa Maria i sant Brici. _NEWLINE_La Palma de Cervell\xc3\xb3 \xc3\xa9s un municipi independent des de 1998.\n_START_SECTION_\nAgregaci\xc3\xb3 a Cervell\xc3\xb3 (1857-1937)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1857 (durant el regnat d'Isabel II) es va agregar a Cervell\xc3\xb3, amb qui formaria un sol municipi durant vuitanta anys, fins a la primera desagregaci\xc3\xb3 l'any 1937._NEWLINE_\xc3\x89s curi\xc3\xb3s que durant aquesta etapa, el 1867, la parr\xc3\xb2quia de Santa Maria de la Palma de Cervell\xc3\xb3 esdev\xc3\xa9 aut\xc3\xb2noma de Sant Esteve de Cervell\xc3\xb3 (de qui n'havia estat sufrag\xc3\xa0nia des del 1319 quan es va erigir com a parr\xc3\xb2quia).\n_START_SECTION_\nPrimera desagregaci\xc3\xb3 (1937-1939)\n_START_PARAGRAPH_\nEs va constituir com a municipi entre 1937 i 1939, durant la Segona Rep\xc3\xbablica i en plena Guerra Civil, en un breu per\xc3\xadode de dos anys. La constituci\xc3\xb3 de la \xc2\xabbarriada de la Palma de Cervell\xc3\xb3\xc2\xbb com a municipi va ser ordenada pel govern de Llu\xc3\xads Companys (ERC) el 28 de maig de 1937._NEWLINE_Durant aquesta etapa es va crear paper moneda oficial del nou municipi amb valors d'una pesseta i de cinquanta c\xc3\xa8ntims per import de cinc mil pessetes, segons acord del 9 de setembre de 1937. Els bitllets constaven d'un dibuix de l'artista Valter. M\xc3\xa9s endavant es van emetre discs de cartolina amb valors de deu i cinc c\xc3\xa8ntims per import de sis-centes pessetes.\n_START_SECTION_\nSegona agregaci\xc3\xb3 a Cervell\xc3\xb3 (1939-1998)\n_START_PARAGRAPH_\nLa fi de la Guerra Civil espanyola i la proclamaci\xc3\xb3 del b\xc3\xa0ndol nacional i del general insurrecte Francisco Franco com a vencedors fan que es suprimeixin totes les ordenances realitzades durant la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia la Palma de Cervell\xc3\xb3 torna a l'antic estat com a municipi agregat a Cervell\xc3\xb3 per a gaireb\xc3\xa9 seixanta anys.\n_START_SECTION_\nSegona desagregaci\xc3\xb3 de Cervell\xc3\xb3 (1998-?)\n_START_PARAGRAPH_\nEls ve\xc3\xafns de la Palma de Cervell\xc3\xb3 van comen\xc3\xa7ar a preocupar-se per recuperar l'autonomia al final de la d\xc3\xa8cada dels anys vuitanta. El 23 de desembre de 1988 van demanar a l'ajuntament de Cervell\xc3\xb3 la segregaci\xc3\xb3 d'una part del terme municipal per constituir el municipi independent de la Palma, proposta que va ser ben rebuda i acceptada pel ple a l'Ajuntament de Cervell\xc3\xb3 el 17 de mar\xc3\xa7 de 1989, nom\xc3\xa9s  amb oposicions als l\xc3\xadmits municipals proposats pels promotors._NEWLINE_L'any 1995 l'alcalde, Josep Llu\xc3\xads Morant (CIU) i totes les forces pol\xc3\xadtiques de Cervell\xc3\xb3 van votar a favor de la desagregaci\xc3\xb3 de la Palma de Cervell\xc3\xb3 del municipi de Cervell\xc3\xb3, malgrat aix\xc3\xb2, el govern de la Generalitat de Catalunya s'hi va oposar en diverses ocasions, possiblement abrumada per la creixent demanda de desagregacions. L'any 1996, per exemple, la comissi\xc3\xb3 de delimitaci\xc3\xb3 territorial de la Generalitat va oposar-se i va proposar la creaci\xc3\xb3 d'una entitat municipal descentralitzada (EMD)._NEWLINE_Finalment es va desagregar de Cervell\xc3\xb3 l'any 1998. Va entrar en la Hist\xc3\xb2ria com un dels darrers pobles de Catalunya en aconseguir la desagregaci\xc3\xb3. La segregaci\xc3\xb3 va aprovar-se el 21 de juliol en el DECRET 185/1998 amb Jordi Pujol (CIU) com a president de la Generalitat._NEWLINE_El primer govern de la Palma de Cervell\xc3\xb3 va ser una comissi\xc3\xb3 gestora formada per onze membres de les tres llistes electorals presentades. Els onze membres de la comissi\xc3\xb3 gestora que va constituir-se el 30 de desembre de 1998 van ser: Jaume Tintor\xc3\xa9, Joan Llop, Llu\xc3\xads Fisas, Pere Ardoy, Josep Maria Llop, Josep Miquel P\xc3\xa9rez, Albert Guilera, M. \xc3\x80ngels Oll\xc3\xa9, Quim Obiols, Joan Gr\xc3\xa0cia i Miquel Farga.\n_START_SECTION_\nMarquesat de la Palma\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1873, durant la tercera guerra carlina, el coronel de la Gu\xc3\xa0rdia Civil Gaiet\xc3\xa0 Freixa va proclamar a la Palma de Cervell\xc3\xb3 el pretendent Carles de Borb\xc3\xb3 i \xc3\x80ustria-Este al capdavant del seu ter\xc3\xa7 de la Gu\xc3\xa0rdia Civil. Per aquest fet, Don Carles al seu fill Joaquim Freixa i Fuster el t\xc3\xadtol de Marqu\xc3\xa8s de la Palma. El segon marqu\xc3\xa8s de la Palma fou Josep Maria de Freixa i d'Hansay."