b'\n_START_ARTICLE_\nUndoing Gender\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre consisteix en un recull d\xe2\x80\x99assaigs independents, precedit d\xe2\x80\x99una introducci\xc3\xb3. Si b\xc3\xa9 cadascun dels assaigs \xc3\xa9s independent de la resta i tracta temes diferents, tots ells estan relacionats per l\xe2\x80\x99atenci\xc3\xb3 a una mateixa q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, \xe2\x80\x9cqu\xc3\xa8 pot voler dir desfer concepcions normativo-restrictives sobre la vida sexual i generificada\xe2\x80\x9d, i quin paper hi juga l\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9desdevenir desfet\xe2\x80\x9d, el fet d\xe2\x80\x99estar, abans de qualsevol elecci\xc3\xb3, perdut en i per a l\xe2\x80\x99altre, en el sentit que \xc3\xa9s aquesta p\xc3\xa8rdua la que constitueix el nostre sentit de subjectivitat.\n_START_SECTION_\nIntroduction: Acting in Concert\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta introducci\xc3\xb3 reafirma el car\xc3\xa0cter performatiu del g\xc3\xa8nere, defensat en textos anteriors, com ara Gender Trouble, indicant que, encara que el g\xc3\xa8nere tingui a veure amb pr\xc3\xa0ctiques d\xe2\x80\x99improvisaci\xc3\xb3 dintre d\xe2\x80\x99un mapa de constriccions socials i culturals, hom no fa el seu g\xc3\xa8nere a soles amb si mateix.\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\x9cHom sempre est\xc3\xa0 \xe2\x80\x98fent\xe2\x80\x99 el g\xc3\xa8nere amb o per a un altre, fins i tot si l\xe2\x80\x99altre \xc3\xa9s sols imaginari. (...) [E]ls termes que configuren el g\xc3\xa8nere d\xe2\x80\x99alg\xc3\xba s\xc3\xb3n, d\xe2\x80\x99antuvi, fora d\xe2\x80\x99un mateix, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99un mateix en una socialitat que no t\xc3\xa9 cap autor individual (i que q\xc3\xbcestiona de manera radical la mateixa noci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99autoria).\xe2\x80\x9d _NEWLINE_En relaci\xc3\xb3 amb aix\xc3\xb2, exposa que les normes socials, i entre elles les normes de g\xc3\xa8nere, alhora que ens limiten, constitueixen les condicions de possibilitat de la nostra viabilitat com a subjectes. D\xe2\x80\x99aquesta manera, aix\xc3\xad com la nostra ag\xc3\xa8ncia dep\xc3\xa8n de la normativitat social que ens constitueix, la nostra acci\xc3\xb3 pot consistir en una reacci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica que q\xc3\xbcestiona les normes per tal de transformar-les, obrint-les aix\xc3\xad l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia i superviv\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99altres modes de vida. _NEWLINE_En aquest sentit, pren per a l\xe2\x80\x99autora un paper central la noci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9dhumanitat\xe2\x80\x9d, aix\xc3\xad com el seu reconeixement, condicionat per aquesta normativitat social:_NEWLINE_\xe2\x80\x9cEls termes pels quals som reconeguts com a humans estan socialment articulats i s\xc3\xb3n socialment modificables. I de vegades els mateixos termes que confereixen \xe2\x80\x98humanitat\xe2\x80\x99 a alguns individus s\xc3\xb3n els mateixos que priven altres de la possibilitat d\xe2\x80\x99adquirir aquest estatus, produint un diferencia entre l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0 i el menys-que-hum\xc3\xa0.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_El car\xc3\xa0cter de les normes \xc3\xa9s, doncs, doble: positiu, per una banda, ja que atorguen reconeixement i ag\xc3\xa8ncia a certs individus; negatiu, per l\xe2\x80\x99altra, ja que alhora que limiten reconeixement i ag\xc3\xa8ncia, determinen l\xe2\x80\x99abjecci\xc3\xb3 i la il\xc2\xb7legitimitat de la forma de vida d\xe2\x80\x99aquells individus que no s\xe2\x80\x99acullen als seus criteris. _NEWLINE_Butler, considerant casos com el dels individus intersexuals i les intervencions quir\xc3\xbargiques de normalitzaci\xc3\xb3 dels seus cossos, el de la diagnosi de disf\xc3\xb2ria de g\xc3\xa8nere com una eina patologitzadora que alhora permet l\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99individus trans als recursos necessaris per a la seva transici\xc3\xb3 legal, o el del moviment per la legalitzaci\xc3\xb3 del matrimoni igualitari, apunta, doncs, a un repensament cr\xc3\xadtic de l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0 que tingui en compte el paper de la tecnologia, l\xe2\x80\x99anatomia, el g\xc3\xa8nere, la sexualitat, les formes de parentiu o la ra\xc3\xa7a, entre d\xe2\x80\x99altres, en la seva definici\xc3\xb3._NEWLINE_El cas de la diagnosi de disf\xc3\xb2ria de g\xc3\xa8nere \xc3\xa9s tractat amb m\xc3\xa9s profunditat en Undiagnosing Gender, on el debat sobre la transsexualitat apareix com a lent d\xe2\x80\x99augment sobre la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99autonomia, dependent de, alhora que limitada per, un context social.\n_START_SECTION_\nBeside Oneself: On the Limits of Sexual Autonomy\n_START_PARAGRAPH_\nVei\xc3\xa9 la llum originalment a la primavera del 2002, a Oxford, com a part de les Amnesty Lectures dedicades als drets sexuals, i gira entorn de la pregunta pel que constitueix la vida i l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0. Hi exposa que el dol revela el car\xc3\xa0cter social de la individualitat, reafirmant que la nostra intel\xc2\xb7ligibilitat com a individus se situa fora de nosaltres mateixos.\xc2\xa0 A partir de la idea que som \xe2\x80\x9cdesfets\xe2\x80\x9d els uns pels altres, nega que la sexualitat o el g\xc3\xa8nere siguin alguna cosa que hom tingui com si fos una possessi\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 que han de ser entesos com a \xe2\x80\x9cmodes de ser desposse\xc3\xafts, maneres de ser per a un altre o, de fet, en virtut d\xe2\x80\x99un altre.\xe2\x80\x9d\xc2\xa0 \xc3\x89s a dir, defensa una concepci\xc3\xb3 relacional de la individualitat contra una concepci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma, intentant reescriure l\xe2\x80\x99autonomia en termes de relacionalitat._NEWLINE_Reflexiona sobre el tipus de comunitat pol\xc3\xadtica alternativa que es podria construir atenent a aquesta interdepend\xc3\xa8ncia constitutiva, cridant l\xe2\x80\x99atenci\xc3\xb3 sobre la centralitat del cos, vulnerable i fr\xc3\xa0gil en la seva dimensi\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, alhora que el lloc de l\xe2\x80\x99ag\xc3\xa8ncia. Explora tamb\xc3\xa9 les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies que les diferents concepcions de l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0 tenen per a qualificar una vida com a vivible o com a digna de dol i per a determinar quines vides s\xc3\xb3n \xe2\x80\x9creals\xe2\x80\x9d o viables._NEWLINE_Servint-se de la noci\xc3\xb3 de conatus de Spinoza i de la reflexi\xc3\xb3 hegeliana sobre el reconeixement, diu que \xe2\x80\x9cpersistir en el propi \xc3\xa9sser nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s possible sota la condici\xc3\xb3 que estem implicats en rebre i oferir reconeixement. Si no som recognoscibles, si no hi ha cap norma de reconeixement per la qual siguem recognoscibles, llavors no \xc3\xa9s possible continuar en el propi \xc3\xa9sser, i no som \xc3\xa9ssers possibles; hem estat exclosos de la possibilitat.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Conclou, doncs, que la lluita pels drets sexuals va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de merament exigir uns drets que afegir a uns individus, ja que constitueix una lluita perqu\xc3\xa8 aquests mateixos individus siguin reconeguts com a persones, efectuant, en el proc\xc3\xa9s, una transformaci\xc3\xb3 del significat mateix del fet de ser persona. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, la defensa dels drets \xe2\x80\x9cesdev\xc3\xa9 una manera d\xe2\x80\x99intervenir en el proc\xc3\xa9s social i pol\xc3\xadtic pel qual l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0 \xc3\xa9s articulat\xe2\x80\x9d, articulaci\xc3\xb3 que hauria de ser deixada oberta a futures reelaboracions en nom d\xe2\x80\x99un m\xc3\xb3n m\xc3\xa9s acollidor i menys violent.\n_START_SECTION_\nGender Regulations\n_START_PARAGRAPH_\nButler diferencia el concepte de \xe2\x80\x9cnorma\xe2\x80\x9d d\xe2\x80\x99altres conceptes com ara \xe2\x80\x9cregla\xe2\x80\x9d o \xe2\x80\x9cllei\xe2\x80\x9d. Una norma \xe2\x80\x9copera en la pr\xc3\xa0ctica social com l\xe2\x80\x99est\xc3\xa0ndard impl\xc3\xadcit de normalitzaci\xc3\xb3.\xe2\x80\x9d\xc2\xa0 El g\xc3\xa8nere \xc3\xa9s definit, doncs, com una norma,\xe2\x80\x9cl\xe2\x80\x99aparell per mitj\xc3\xa0 del qual s\xe2\x80\x99esdev\xc3\xa9 la producci\xc3\xb3 i normalitzaci\xc3\xb3 del mascul\xc3\xad i del femen\xc3\xad, juntament amb les formes intersticials de l\xe2\x80\x99hormonal, el cromos\xc3\xb2mic, el ps\xc3\xadquic i el performatiu que el g\xc3\xa8nere assumeix.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Defensa, per\xc3\xb2, que el g\xc3\xa8nere no \xc3\xa9s redu\xc3\xafble \xc3\xbanicament a l\xe2\x80\x99oposici\xc3\xb3 entre el mascul\xc3\xad i el femen\xc3\xad, puix que la producci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquest binari coherent \xc3\xa9s contingent, i que aquelles permutacions del g\xc3\xa8nere que no cauen dins del binari s\xc3\xb3n tant part del g\xc3\xa8nere com la seva inst\xc3\xa0ncia m\xc3\xa9s normativa, obrint aix\xc3\xad les portes a una reconfiguraci\xc3\xb3 de la norma que desconstrueixi i desnaturalitzi els mateixos termes del mascul\xc3\xad i del femen\xc3\xad._NEWLINE_Realitza, a m\xc3\xa9s, una cr\xc3\xadtica a la noci\xc3\xb3, fundada en els treballs psicoanal\xc3\xadtics i antropol\xc3\xb2gics de L\xc3\xa9vi-Strauss i Lacan, segons la qual el g\xc3\xa8nere seria regit per regulacions simb\xc3\xb2liques universals i transculturals. En comptes d\xe2\x80\x99aix\xc3\xb2, el g\xc3\xa8nere seria regit per normes socials, hist\xc3\xb2riques, contingents i obertes al despla\xc3\xa7ament des del seu mateix interior.\n_START_SECTION_\nDoing Justices to Someone: Sex Reassignment and Allegories of Transsexuality\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest assaig l\xe2\x80\x99autora indaga en les pol\xc3\xadtiques de veritat (terme d\xe2\x80\x99inspiraci\xc3\xb3 foucaultiana), les lleis que governen la intel\xc2\xb7ligibilitat del m\xc3\xb3n, delimitant i legitimant d\xe2\x80\x99antuvi qu\xc3\xa8 considerem com a real, amb l\xe2\x80\x99objectiu de fer pal\xc3\xa8s com aquests r\xc3\xa8gims de veritat delineen qu\xc3\xa8 compta i qu\xc3\xa8 no compta com a hum\xc3\xa0. Suggereix que la pregunta per la possibilitat de ser (\xe2\x80\x9cAt\xc3\xa8s l\xe2\x80\x99ordre contemporani de l\xe2\x80\x99\xc3\xa9sser, qu\xc3\xa8 puc ser jo?\xe2\x80\x9d) \xc3\xa9s una pregunta relacionada amb una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia. _NEWLINE_Exposa el cas hist\xc3\xb2ric de David Reimer, on es farien palesos els processos normalitzadors dels cossos i el marc disciplinari m\xc3\xa8dic, biol\xc3\xb2gic i psicol\xc3\xb2gic que regula quins tipus de cossos, sexualitat, identitat i expressi\xc3\xb3 de g\xc3\xa8nere s\xc3\xb3n acceptats com a normals, naturals i intel\xc2\xb7ligibles. Aquest cas mostraria tamb\xc3\xa9 com un g\xc3\xa8nere coherent seria un dels requisits normatius del reconeixement de la humanitat.\n_START_SECTION_\nIs Kinship Always Already Heterosexual?\n_START_PARAGRAPH_\nRevisa la idea generalitzada que sost\xc3\xa9 que el parentiu nom\xc3\xa9s admet una forma de relaci\xc3\xb3 familiar recognoscible, la fam\xc3\xadlia nuclear heterosexual consagrada en la instituci\xc3\xb3 del matrimoni, la qual seria el pilar de la continu\xc3\xaftat de les lleis naturals i culturals que permeten la intel\xc2\xb7ligibilitat de l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0. Vol expandir la noci\xc3\xb3 de parentiu de manera que inclogui configuracions, de fet, ja existents sobre bases diferents, biol\xc3\xb2giques o no biol\xc3\xb2giques, i despla\xc3\xa7ar el matrimoni com a fundador privilegiat del parentiu. _NEWLINE__NEWLINE_Continuar\xc3\xa0 aquest argument en Quandaries of the Incest Taboo, on desenvolupa que el parentiu no \xc3\xa9s una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 simb\xc3\xb2lica inamovible, sin\xc3\xb3 que \xc3\xa9s social i transformable. Subratlla, aix\xc3\xad mateix, la necessitat que la psicoan\xc3\xa0lisi torni a pensar el tab\xc3\xba de l\xe2\x80\x99incest, el complex d\xe2\x80\x99\xc3\x88dip i altres sup\xc3\xb2sits de la seva teoria per tal de revisar nocions normativament restrictives del parentiu i la sexualitat. _NEWLINE_"Si entenem el parentiu com un conjunt de pr\xc3\xa0ctiques que institueix relacions de diferents tipus que s\xe2\x80\x99ocupen de la reproducci\xc3\xb3 de la vida i de les exig\xc3\xa8ncies de la mort, llavors les pr\xc3\xa0ctiques de parentiu seran aquelles que emergeixin per a atendre a formes fonamentals de suport i depend\xc3\xa8ncia humanes, que poden incloure el naixement, la crian\xc3\xa7a d\xe2\x80\x99infants, relacions de depend\xc3\xa8ncia i suport emocionals, lligams generacionals, malaltia, agonia, i mort (per enumerar-ne algunes).\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nLonging for Recognition\n_START_PARAGRAPH_\nDialoga amb els treballs de la psicoanalista Jessica Benjamin per a reflexionar sobre el reconeixement. No seria la simple autopresentaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un subjecte davant d\xe2\x80\x99un altre el que permetria el reconeixement, sin\xc3\xb3 que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s aviat \xe2\x80\x9cun proc\xc3\xa9s que \xc3\xa9s posat en marxa quan el subjecte i l\xe2\x80\x99Altre s\xe2\x80\x99entenen a si mateixos com a reflectits l\xe2\x80\x99un en l\xe2\x80\x99altre, per\xc3\xb2 sense que el reflex resulti en el col\xc2\xb7lapse de l\xe2\x80\x99un en l\xe2\x80\x99Altre (per mitj\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99una identificaci\xc3\xb3 incorporativa, per exemple) o en una projecci\xc3\xb3 que anorre\xc3\xaf l\xe2\x80\x99alteritat de l\xe2\x80\x99Altre.\xe2\x80\x9d\xc2\xa0 El reconeixement no \xc3\xa9s ni un acte que hom merament executi, ni es redueix a un mutu intercanvi de mirades: la comunicaci\xc3\xb3 mateixa \xc3\xa9s, alhora, el vehicle i l\xe2\x80\x99exemple d\xe2\x80\x99aquest reconeixement, que es veuria trencat per l\xe2\x80\x99agressi\xc3\xb3 o l\xe2\x80\x99exercici de la viol\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Nogensmenys, l\xe2\x80\x99autora critica a Benjamin aspectes del seu plantejament psicoanal\xc3\xadtic com el paper simb\xc3\xb2lic del fal\xc2\xb7lus o la seva assumpci\xc3\xb3 de la primacia del dimorfisme de g\xc3\xa8nere, aspectes els quals limitarien la radicalitat de la seva construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una psicoan\xc3\xa0lisi no heterosexista._NEWLINE_Finalment, defensa una concepci\xc3\xb3 \xe2\x80\x9cek-st\xc3\xa0tica\xe2\x80\x9d o relacional del subjecte. Fa una lectura de la dial\xc3\xa8ctica de l\xe2\x80\x99amo i l\xe2\x80\x99esclau de la Fenomenologia de l\xe2\x80\x99esperit de Hegel, per argumentar que, sigui el que sigui la consci\xc3\xa8ncia o el subjecte, aquest sols es troba a si mateix a trav\xc3\xa9s del reflex de si mateix en un altre. Per a ser un mateix, l\xe2\x80\x99individu ha de passar per la p\xc3\xa8rdua de si mateix, despr\xc3\xa9s de la qual no pot tornar a all\xc3\xb2 que era abans. L\xe2\x80\x99Altre, doncs, alhora permet i desf\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99autoconeixement.\n_START_SECTION_\nBodily Confessions\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest assaig, Butler analitza la relaci\xc3\xb3 entre cos i llenguatge, parant especial atenci\xc3\xb3 a l\xe2\x80\x99acte de la confessi\xc3\xb3, fonamentalment mitjan\xc3\xa7ant elements de Foucault i la teoria psicoanal\xc3\xadtica. La idea principal del text \xc3\xa9s que el jo no \xc3\xa9s alguna cosa que hagi de ser descoberta o desxifrada de la foscor del nostre interior, sin\xc3\xb3 que el jo es constitueix a si mateix per mitj\xc3\xa0 de la parla, davant la pres\xc3\xa8ncia i parla d\xe2\x80\x99un altre. Per mitj\xc3\xa0 de l\xe2\x80\x99exemple de la confessi\xc3\xb3 cristiana i de la ter\xc3\xa0pia psicoanal\xc3\xadtica, il\xc2\xb7lustra que la confessi\xc3\xb3 mateixa \xc3\xa9s una tal activitat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica en qu\xc3\xa8 el jo que s\xe2\x80\x99enuncia es constitueix performativament._NEWLINE__NEWLINE_S\xe2\x80\x99apunta tamb\xc3\xa9 el car\xc3\xa0cter \xe2\x80\x9cexcessiu\xe2\x80\x9d de la parla, posant l\xe2\x80\x99\xc3\xa8mfasi en el car\xc3\xa0cter corporal de l\xe2\x80\x99acte de parla. Per una banda, en l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 de parla el jo es reelabora en maneres impossibles de preveure, i all\xc3\xb2 que enuncia sempre s\xe2\x80\x99est\xc3\xa9n "m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0" del seu control, encara que no estigui "fora" del seu control. Per l\xe2\x80\x99altre, l\xe2\x80\x99acte de parla \xc3\xa9s un fer del cos, en un sentit org\xc3\xa0nic, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en el sentit que el que es diu no nom\xc3\xa9s passa pel cos, sin\xc3\xb3 que presenta el cos d\xe2\x80\x99una certa manera. _NEWLINE_\xe2\x80\x9cEn els escenaris de parla, ambd\xc3\xb3s interlocutors troben que el que diuen est\xc3\xa0 fins a cert punt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del seu control per\xc3\xb2 no, per aquesta ra\xc3\xb3, fora del seu control. Si dir \xc3\xa9s una manera de fer, i part del que es fa \xc3\xa9s el jo, llavors la conversa \xc3\xa9s un mode de fer alguna cosa junts i de convertir-se en alguna altra cosa; quelcom ser\xc3\xa0 aconseguit en el curs d\xe2\x80\x99aquest intercanvi, per\xc3\xb2 ning\xc3\xba no sabr\xc3\xa0 qu\xc3\xa8 o qui est\xc3\xa0 essent fet fins que s\xe2\x80\x99hagi fet.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nThe End of Sexual Difference?\n_START_PARAGRAPH_\nButler analitza la dificultat intr\xc3\xadnseca dels termes emprats per la teoria feminista i la teoria queer, especialment les nocions de \xe2\x80\x9cdifer\xc3\xa8ncia sexual\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9csexe\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9cg\xc3\xa8nere\xe2\x80\x9d i el seu paper en l\xe2\x80\x99articulaci\xc3\xb3 de les categories de dona i d\xe2\x80\x99home. Argumenta, per\xc3\xb2, que la manca d\xe2\x80\x99univocitat dels termes i el constant dissens sobre la seva fixaci\xc3\xb3 alimenten el dinamisme del moviment feminista, i que cal, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, mantenir viva la cr\xc3\xadtica interna i no intentar eliminar la complexa plurivocitat que mant\xc3\xa9 les categories obertes a constant ressignificaci\xc3\xb3. D\xe2\x80\x99aquesta manera, la transformaci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica mantindria una constant renegociaci\xc3\xb3 i eixamplament de la definici\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0._NEWLINE_En relaci\xc3\xb3 al debat sobre la difer\xc3\xa8ncia sexual, l\xe2\x80\x99autora dialoga amb Rosi Braidotti, destacada defensora del model de la difer\xc3\xa8ncia sexual enfront del model constructivista del g\xc3\xa8nere. En paraules de Butler, el debat sobre la difer\xc3\xa8ncia sexual es veu travessat per la dificultat permanent de determinar \xe2\x80\x9con acaba i on comen\xc3\xa7a all\xc3\xb2 biol\xc3\xb2gic, all\xc3\xb2 ps\xc3\xadquic, all\xc3\xb2 discursiu i all\xc3\xb2 social (...) La difer\xc3\xa8ncia sexual no \xc3\xa9s completament donada ni completament constru\xc3\xafda, sin\xc3\xb3 totes dues coses en part.\xe2\x80\x9d En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, l\xe2\x80\x99intent de situar la difer\xc3\xa8ncia sexual com a necess\xc3\xa0riament bin\xc3\xa0ria, precultural, ahist\xc3\xb2rica i universal, no nom\xc3\xa9s resulta dogm\xc3\xa0tic, sin\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 repercussions normatives restrictives de gran abast sobre la capacitat de transformaci\xc3\xb3 dels subjectes i sobre quin tipus de cossos i vides s\xc3\xb3n possibles.\n_START_SECTION_\nThe Question of Social Transformation\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest escrit la fil\xc3\xb2sofa continua la tasca de plantejar de quina manera es pot reconfigurar la relaci\xc3\xb3 entre all\xc3\xb2 simb\xc3\xb2lic i all\xc3\xb2 social per tal de possibilitar que des d\xe2\x80\x99all\xc3\xb2 social es dugui a terme una alteraci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99all\xc3\xb2 simb\xc3\xb2lic. Ho fa prosseguint la disputa amb el marc de la difer\xc3\xa8ncia sexual, ja que, diu, els seus pressup\xc3\xb2sits te\xc3\xb2rics dificultarien enormement l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 transformadora en insistir en un domini simb\xc3\xb2lic anterior a l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit social i del qual all\xc3\xb2 social dep\xc3\xa8n._NEWLINE_Es pregunta, tanmateix, si \xe2\x80\x9cla difer\xc3\xa8ncia sexual realment es mant\xc3\xa9 altra respecte a la seva forma institucionalitzada, essent la dominant l\xe2\x80\x99heterosexualitat mateixa\xe2\x80\x9d\xc2\xa0 i problematitza la distinci\xc3\xb3 n\xc3\xadtida entre all\xc3\xb2 simb\xc3\xb2lic i all\xc3\xb2 social._NEWLINE_Concedeix que es pot acceptar dir del feminisme que aquest s\xe2\x80\x99ocupa de la transformaci\xc3\xb3 social de les relacions de g\xc3\xa8nere, encara que la relaci\xc3\xb3 entre feminisme i transformaci\xc3\xb3 social sigui complicada. Argumenta que la teoria \xc3\xa9s en si mateixa transformadora, encara que ella sola no sigui prou per a la transformaci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica. Cal, a m\xc3\xa9s, l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica, malgrat que aquesta pressuposa sempre la teoria._NEWLINE_Parla novament de la performativitat del g\xc3\xa8nere, reconsiderant el seu tractament a Gender Trouble: en tant que performatives, tant les normes dominants de g\xc3\xa8nere com les no dominants es revelen com igualment constru\xc3\xafdes, socialment establertes i socialment modificables. El seu despla\xc3\xa7ament i reconfiguraci\xc3\xb3 seria possible per la seva citabilitat en contextos diferents del normal (el cas de la feminitat de les drag queens i la masculinitat dels drag kings), q\xc3\xbcestionant d\xe2\x80\x99aquesta manera la realitat i el car\xc3\xa0cter natural de les formes de vida que prescriu la norma i obrint la norma a noves formes de vida possibles (el cas de les vides trans, gai, lesbianes o intersexuals)._NEWLINE_Crida a considerar formes de comunitat pol\xc3\xadtica que permetin incloure dins l\xe2\x80\x99hum\xc3\xa0 aquells humans que no havien estat considerats part d\xe2\x80\x99all\xc3\xb2 recognoscible com a hum\xc3\xa0, i a vincular aquesta consideraci\xc3\xb3 a una teoria i una pr\xc3\xa0ctica radicalment democr\xc3\xa0tiques que busquin estendre el m\xc3\xa0xim possible les normes que sostenen una vida viable.\n_START_SECTION_\nCan the "Other" of Philosophy Speak?\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99\xc3\xbaltim assaig considera l\xe2\x80\x99\xc3\xbas del terme \xe2\x80\x9cfilosofia\xe2\x80\x9d, que s\xe2\x80\x99hauria escindit en dos: de la filosofia institucionalitzada en la tradici\xc3\xb3 i els departaments universitaris de filosofia s\xe2\x80\x99hauria separat el seu \xe2\x80\x9cAltre\xe2\x80\x9d, altres tipus d\xe2\x80\x99estudis i investigacions que se\xe2\x80\x99n diu \xe2\x80\x9cfilosofia\xe2\x80\x9d per\xc3\xb2 que no ho serien estrictament sota els criteris acad\xc3\xa8mics. \xe2\x80\x9cEn termes de Hegel, s\xe2\x80\x99ha trobat a si mateixa fora de si mateixa, s\xe2\x80\x99ha perdut en l\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9dAltre\xe2\x80\x9d\xe2\x80\x9d \xc2\xa0_NEWLINE_En part per mitj\xc3\xa0 de la narraci\xc3\xb3 del seu propi trajecte vital que la va dur a la filosofia, Butler argumenta que, nogensmenys, la filosofia ha estat for\xc3\xa7a enriquida per aquest \xe2\x80\x9cAltre\xe2\x80\x9d (humanitats, estudis culturals i pol\xc3\xadtics, estudis literaris, sociologia, etc.), i que la seva definici\xc3\xb3 hauria de tenir en compte aquesta fruct\xc3\xadfera pluralitat interdisciplin\xc3\xa0ria.'