b"\n_START_ARTICLE_\nMedievalisme\n_START_PARAGRAPH_\nS'anomena medievalisme al conjunt de les caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies de l'edat mitjana. L'estudi\xc3\xb3s d'aquesta \xc3\xa8poca \xc3\xa9s el medievalista, que desenvolupa el seu aprenentatge mitjan\xc3\xa7ant l'estudi tant de la historiografia, com de la part fict\xc3\xadcia que cont\xc3\xa9 aquest per\xc3\xadode. Del medievalisme s'extrau, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, l'inter\xc3\xa8s per una extensa gama de creacions culturals; literatura, m\xc3\xbasica, pol\xc3\xadtica o religi\xc3\xb3. Per tant, parlem d'un pla interdisciplinari, on el seu \xc3\xa8xit es veur\xc3\xa0 beneficiat en tant que el medievalista tingui la suficient perceptibilitat per entendre el funcionament intern de cada mat\xc3\xa8ria en cada \xc3\xa8poca._NEWLINE_Entre les diverses escoles historiogr\xc3\xa0fiques ha existit una controv\xc3\xa8rsia entorn la perioditzaci\xc3\xb3 de l'edat mitjana, debatent sobre l'exist\xc3\xa8ncia d'una transici\xc3\xb3 entre el feudalisme i el capitalisme, que donaria pas a l'edat moderna, que compr\xc3\xa8n el seu conjunt del segle XVI al XVIIII. Paul Swezy va ser qui inici\xc3\xa0 el debat amb la seva cr\xc3\xadtica a l'obra de Maurice Dobb, reeditada per Robert Brenner i m\xc3\xa9s tard per Rodney Hilton amb el t\xc3\xadtol La transici\xc3\xb3 del Feudalisme al Capitalisme. El medievalisme inclou un per\xc3\xadode de prop de mil anys, la qual cosa deixa en evid\xc3\xa8ncia la propensi\xc3\xb3 a estandarditzar tan extensa etapa per part dels humanistes del segle XIX i XX. Mentre que a Europa el terme Edat Mitjana comen\xc3\xa7a a despla\xc3\xa7ar al de g\xc3\xb2tic, a Anglaterra encara s'haurien d'esperar unes quantes d\xc3\xa8cades per a marcar la difer\xc3\xa8ncia. Per a E. R. Curtius It\xc3\xa0lia va delimitar el final de l'edat mitjana amb el comen\xc3\xa7ament del Renaixement i Alemanya ho va fer amb la Reforma, malgrat que cap d'aquests pa\xc3\xafsos va aconseguir la uni\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica abans del segle XIX. Aix\xc3\xad doncs, el concepte de perioditzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s quelcom relativament modern._NEWLINE_Si existeix alguna font documental que va establir les bases historiogr\xc3\xa0fiques per a contribuir en el coneixement i assimilaci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria, aquesta va ser la revista Annales, amb col\xc2\xb7laboracions extraordin\xc3\xa0ries de grans historiadors contemporanis com G. Duby, Leroy Ladurie, Fernand Braudel, etc., grans referents per a estudiosos d'avui dia. No obstant aix\xc3\xb2, i malgrat que a l'edat mitjana no hi havia la percepci\xc3\xb3 d'una unitat a escala continental, ja es tractava des del segle XVI la documentaci\xc3\xb3 existent per tal de constituir unes fonts hist\xc3\xb2riques medievals que fessin una an\xc3\xa0lisi de la hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_Aquesta assimilaci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria i per una altra banda, d'un cert eurocentrisme, ha estat llegat en part, per la literatura i les arts d'aquests segles. Les importants transformacions que es donen en els \xc3\xa0mbits pol\xc3\xadtic, social i econ\xc3\xb2mic, d'en\xc3\xa7\xc3\xa0 del segle XII, contribueixen de forma determinant en el desenvolupament de la cultura, adoptades per les institucions catedral\xc3\xadcies. Per\xc3\xb2 una tasca important de la medieval\xc3\xadstica m\xc3\xa9s recent \xc3\xa9s la perquisici\xc3\xb3 sobre la transcend\xc3\xa8ncia de la diversitat cultural de l'edat mitjana, la interrelaci\xc3\xb3 entre diferents estrats socials que va donar lloc a la transmissi\xc3\xb3 de la cultura, tant de l'eclesi\xc3\xa0stica com la musical o la po\xc3\xa8tica, on els joglars es van fer c\xc3\xa0rrec, amb gran capacitat, de difondre la literatura, mitjan\xc3\xa7ant les seves habilitats d'escriptors, trobadors i poetes. Per a Paul Zumthor, una de les finalitats dels textos medievals, sobretot els pertanyents als segles X, XI i XII, fou la transmissi\xc3\xb3 oral, anomenada per l'historiador performance, todo aquello que se comunica po\xc3\xa9ticamente, palabras y oraciones, sonoridades, ritmos, elementos visuales [...]._NEWLINE_Especial \xc3\xa8mfasi posa el medievalisme en l'estudi de la literatura medieval, desenvolupada en llengua vulgar, a partir fonamentalment del concili de Tours de 813, on es deman\xc3\xa0 expl\xc3\xadcitament que les homilies es fessin en llengua romana o germ\xc3\xa0nica, amb l'objectiu d'arribar a un grup m\xc3\xa9s gran de feligresos. Aix\xc3\xad es pot percebre l'heterogene\xc3\xaftat  existent de la literatura medieval, ja que aquest fet afavor\xc3\xad la redacci\xc3\xb3 d'exemplars escrits en aquesta llengua, fent prosperar gradualment una nova literatura en langue d'o\xc3\xafl (llengua francesa) o langue d'oc (llengua occitana). Sense oblidar el llegat llat\xc3\xad de les lleng\xc3\xbces en vulgar, o, en paraules de Jean Frappier, \xc2\xabel llat\xc3\xad va ser com la institutriu de les literatures en vulgar\xc2\xbb, \xc3\xa9s inq\xc3\xbcestionable el fet que la nova literatura va produir una ruptura cultural que va determinar la consolidaci\xc3\xb3 general de les escriptures rom\xc3\xa0niques, creant una unitat en un nou m\xc3\xb3n ling\xc3\xbc\xc3\xadstic."