b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesco Melzi\n_START_SECTION_\nEl deixeble de Leonardo da Vinci\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Francesco Melzi procedia d'una fam\xc3\xadlia de la noblesa milanesa. El seu pare era senador de Mil\xc3\xa0, i servia com a capit\xc3\xa0 de l'ex\xc3\xa8rcit de Llu\xc3\xads XII de Fran\xc3\xa7a. Entra al taller de Leonardo da Vinci cap al 1508 i l'acompanya quan \xc3\xa9s cridat a Roma per Juli\xc3\xa0 de M\xc3\xa8dici. Leonardo anota al comen\xc3\xa7ament del diari F: \xc2\xabMe'n vaig de Mil\xc3\xa0 per a Roma, el 24 de setembre amb Giovanni Francesco (Melzi), Salai, Lorenzo i Fanfoia.\xc2\xbb _NEWLINE_Leonardo tamb\xc3\xa9 va ser convidat a la ciutat familiar, la vil\xc2\xb7la Melzi, a Vaprio d'Adda. Ho recull, fins i tot, en els treballs d'ampliaci\xc3\xb3 com ho mostren els croquis 225 r-a i 283 r-e del C\xc3\xb2dex Atlantico, que data del 1513. _NEWLINE_Melzi segueix Salai, Leonardo i el seu servidor Battista da Villanis, a Fran\xc3\xa7a el 1516. Se sap per un document conservat a l'arxiu nacional de Fran\xc3\xa7a que va rebre del rei Francesc I de Fran\xc3\xa7a una pensi\xc3\xb3 de 800 ecus durant dos anys (1517 i 1518): \xc2\xabAls meus, Francisque de Melce, ytalien gentilhome que es porta amb l'anomenat senyor Lyenard, 800 ecus per a 2 anys.\xc2\xbb_NEWLINE_El 2 de maig del 1519, Leonardo mor al Clos Luc\xc3\xa9. Pel testament del 23 d'abril del 1519, Melzi heret\xc3\xa0 una part dels seus b\xc3\xa9ns._NEWLINE_Melzi escrigu\xc3\xa9 als germanastres de Leonardo per comunicar-los la not\xc3\xadcia._NEWLINE_Rest\xc3\xa0 un temps a Fran\xc3\xa7a, tal com consta en un document que indica que el 20 d'agost del 1519 era a Amboise pensionat pel rei. Torna a It\xc3\xa0lia, sens dubte, cap al 1520 o 1521.\n_START_SECTION_\nLa tornada a Vaprio d'Adda\n_START_PARAGRAPH_\nMelzi porta amb ell els manuscrits de Leonardo da Vinci, que conserva a la vil\xc2\xb7la familiar, a Vaprio d'Adda. S'esfor\xc3\xa7a, llavors, a treure d'aquests manuscrits el Tractat de la pintura (Trattato della Pittura) que Leonardo havia projectat d'escriure tota la seva vida. Per aix\xc3\xb2, els marca amb sigles alfab\xc3\xa8tiques; anota amb un petit cercle cadascun dels passatges que li semblen susceptibles de figurar-hi; tanmateix, escriu \xc2\xabres sobre pintura\xc2\xbb sobre les p\xc3\xa0gines que jutja sense relaci\xc3\xb3 amb el seu projecte, i contracta dos escribes encarregats de copiar-los. Aquest treball, molt avan\xc3\xa7at, per\xc3\xb2 inacabat entra a la Biblioteca dels ducs d'Urbino i despr\xc3\xa9s al Vatic\xc3\xa0, quan aquest adquireix el ducat el 1626 (sota la refer\xc3\xa8ncia C\xc3\xb2dex Urbinas latinus 1270)._NEWLINE_El 1523, Alberto Bendadeo escriu al duc d'Este que Melzi posseeix \xc2\xabalguns dels seus diaris que tracten d'anatomia i moltes altres boniques coses\xc2\xbb._NEWLINE_El 1566, Vasari troba Melzi: \xc2\xabUn bon nombre d'aquests fulls d'anatomia humana es troben a casa de Francesco Melzi, gentilhome milan\xc3\xa8s que, en temps de Leonardo era un bonic adolescent, molt estimat per l'amo, i avui un noble i maco anci\xc3\xa0.\xc2\xbb. _NEWLINE_Melzi mor el 1570, deixant un fill, Orazio, (qui dispersar\xc3\xa0 els manuscrits de Leonardo).\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nEl corpus de les pintures de Melzi \xc3\xa9s particularment dif\xc3\xadcil de reconstituir, a falta de documentaci\xc3\xb3. Des de les investigacions de Wilhelm Suida, es determina atribuir-li tres quadres, El jove amb el lloro de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Gallarati Scotti, el Vertumne i Pomone del Staatliche Museum de Berl\xc3\xadn, i Flora de l'Ermitage, a Sant Petersburg.\n_START_SECTION_\nEl jove amb el lloro, col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Gallarati Scotti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s l'\xc3\xbanic quadre de Melzi que est\xc3\xa0 signat i datat (1525).\n_START_SECTION_\nVertumne i Pomone, Staatliche Museum de Berl\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nOli sobre taula, 185 x 134 cm._NEWLINE_Giovanni Paolo Lomazzo parla b\xc3\xa9 d'una Pomone pintada per Leonardo da Vinci, per\xc3\xb2 en la seva descripci\xc3\xb3, \xc2\xabper a Leonardo, la riallera Pomone, del qual un costat est\xc3\xa0 cobert per tres vels, cosa que \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil en aquest art\xc2\xbb (Di Leonardo \xc3\xa8 la ridente Pomona da una marxi coperta da tre veli che \xc3\xa8 cosa difficilissima in quest' arte) no correspon al quadre de Berl\xc3\xadn._NEWLINE_La representaci\xc3\xb3 de l'om i de la vinya per Melzi \xc3\xa9s fidel al mite, tal com ho escrigu\xc3\xa9 Ovidi en les Metamorfoses. Pomone sedueix la nimfa solit\xc3\xa0ria Vertumne, prenent els trets d'una vella dona, i se serveix d'un om en qu\xc3\xa8 posa els ra\xc3\xafms de vinya \xc2\xabfent un clamor\xc3\xb3s adorn\xc2\xbb per lloar-li les virtuts de l'amor.\n_START_SECTION_\nFlora, museu del Retir, Sant Petersburg\n_START_PARAGRAPH_\nTaula transposada sobre tela, 76 x 53 cm ._NEWLINE_Abraham Bosse cita una Flora atribu\xc3\xafda a Leonardo da Vinci entre les col\xc2\xb7leccions de Maria de M\xc3\xa8dici. \xc3\x89s, sens dubte, el mateix quadre que el de Sant Petersburg. Flora \xc3\xa9s la divinitat de les flors i de la primavera. El quadre tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s anomenat Colombine a causa de la flor d'aquil\xc3\xa8gia (colombine significa 'aquil\xc3\xa8gia' en angl\xc3\xa8s), s\xc3\xadmbol de fertilitat que el personatge mant\xc3\xa9 entre les seves mans.\n_START_SECTION_\nDibuixos\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xbanic dibuix aut\xc3\xb2graf de Melzi \xc3\xa9s una sanguina conservada a la Pinacoteca ambrosiana, signada i datada el 14 d'agost del 1510. Segons Martin Kemp i Micha\xc3\xabl Kwakkelstein, Melzi va prendre com a model un bust avui perdut de Giovanni Francesco Rustici, un esb\xc3\xb3s de la Predicaci\xc3\xb3 de sant Joan-Baptista, realitzada per al Baptisteri de Flor\xc3\xa8ncia (1509)."