b"\n_START_ARTICLE_\nFaust de Ri\xc3\xa9s\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Brit\xc3\xa0nia entre 405 i 410, fou contemporani i amic de Sidoni Apol\xc2\xb7linar. No se'n coneix res de la joventut, per\xc3\xb2 es pensa que podria haver estat jurista; influ\xc3\xaft per la seva mare, molt religiosa, va marxar a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i va ingressar al monestir de Lerins, on fou ordenat prevere. Hi va succeir M\xc3\xa0xim com abat cap al 432, i vers el 462 tamb\xc3\xa9 el va succeir com a bisbe de Ri\xc3\xa9s (Proven\xc3\xa7a). _NEWLINE_Fou conegut per l'austeritat de la seva vida en tots els estats, i, ja bisbe, visitava amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia Lerins per fer-hi retirs. Va fundar nombrosos monestirs a la seva di\xc3\xb2cesi. Assist\xc3\xad als concilis d'Arle i Li\xc3\xb3 (ca. 475) que van condemnar el predestinacianisme. Va combatre l'arrianisme, per la qual cosa fou desterrat pel rei visigot Euric el 486, per\xc3\xb2 va poder tornar el 484 a la mort del rei. _NEWLINE_Va adoptar les doctrines de Joan Cassi\xc3\xa0 i Vicen\xc3\xa7 de Lerins sobre la gr\xc3\xa0cia i el lliure albiri, per\xc3\xb2 amb ells fou acusat de semipelagianisme i fou estigmatitzat pels cat\xc3\xb2lics dirigits per Agust\xc3\xad d'Hipona i condemnat al concili d'Aurenja de 529. _NEWLINE_Va morir vers el 490 - 495 amb fama de santedat."