b"\n_START_ARTICLE_\nPterigots\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nL'ala dels insectes \xc3\xa9s una estructura laminar de consist\xc3\xa8ncia membranosa, a la qual atorga la rigidesa necess\xc3\xa0ria per al vol la pres\xc3\xa8ncia de venes, que s\xc3\xb3n en realitat tr\xc3\xa0quees; les venes s\xc3\xb3n usades per a caracteritzar els ordres; existeixen diferents sistemes d'homologaci\xc3\xb3 de les venes, que s\xc3\xb3n utilitzats per a recon\xc3\xa8ixer-les i interpretar-les; els sistemes d'homologaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s utilitzats s\xc3\xb3n el de Comstock i Needham (1898) i el de Kukalova-Peck (1983)._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 la condici\xc3\xb3 ancestral del grup dels pterigots \xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia de dos parells d'ales (fins i tot, tres, segons la paleoentom\xc3\xb2loga Jarmila Kukalova-Peck), es troben grups en els quals un dels parells d'ales est\xc3\xa0 redu\xc3\xaft, com en el cas dels d\xc3\xadpters (segon parell d'ales) i estreps\xc3\xadpters (primer parell d'ales), o modificat amb una funci\xc3\xb3 de protecci\xc3\xb3, com en els \xc3\xa8litres (primer parell d'ales esclerotitzat) de cole\xc3\xb2pters i derm\xc3\xa0pters._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia de pterigots sense ales (\xc3\xa0pters) es considera una p\xc3\xa8rdua secund\xc3\xa0ria, com \xc3\xa9s el cas dels ordres Grylloblattodea, Phthiraptera o Siphonaptera. Es considera que la condici\xc3\xb3 \xc3\xa0ptera en aquests grups \xc3\xa9s secund\xc3\xa0ria, entre altres coses, perqu\xc3\xa8 existeix evid\xc3\xa8ncia en el registre f\xc3\xb2ssil de membres alats d'aquests grups, com l'esp\xc3\xa8cie extinta Liomopterum ornatum de l'ordre Grylloblattodea, que tenia ales, a difer\xc3\xa8ncia de tots els representants actuals d'aquest grup._NEWLINE_Es considera que l'evoluci\xc3\xb3 de les ales dintre dels insectes ha estat la clau del seu \xc3\xa8xit evolutiu (els insectes s\xc3\xb3n el grup animal m\xc3\xa9s divers del planeta), cosa que va oc\xc3\xb3rrer possiblement en el Carbon\xc3\xadfer o el Devoni\xc3\xa0, car el f\xc3\xb2ssil m\xc3\xa9s antic que es coneix d'una ala \xc3\xa9s del per\xc3\xadode Carbon\xc3\xadfer i pertany a un Palaeodictyoptera, un ordre extint d'insectes._NEWLINE_Els insectes van ser els primers animals a volar, molt abans que ho fessin els pterosaures i les aus; els primers insectes alats van volar en una atmosfera diferent a l'actual, en la qual la concentraci\xc3\xb3 d'oxigen era superior a l'actual, la qual cosa es creu que va possibilitar l'evoluci\xc3\xb3 del vol en aquest grup d'animals, aix\xc3\xad com l'aparici\xc3\xb3 d'insectes voladors gegants, sense equivalents en la fauna actual, com la gegantina Meganeura monyi, amb 63 cent\xc3\xadmetres d'envergadura._NEWLINE_Quant a l'origen de les ales, s'han plantejat diverses hip\xc3\xb2tesis, i dues s\xc3\xb3n les que m\xc3\xa9s acceptaci\xc3\xb3 han trobat; la primera postula que l'ala es va originar a partir d'extensions laterals de la regi\xc3\xb3 dorsal del t\xc3\xb2rax (notum) i es coneix com a teoria paranotal, deguda a Crampton (1919); l'altra hip\xc3\xb2tesi postula que l'ala es va originar a partir d'una estructura de la pota (exita) i es coneix com a teoria epicoxal, proposta per Kukalova-Peck (1978); cal destacar que recents descobriments en els camps de la gen\xc3\xa8tica del desenvolupament i filog\xc3\xa8nia molecular semblen validar la teoria epicoxal._NEWLINE_L'ala presenta moltes variacions quant a forma, grand\xc3\xa0ria, textura i coloraci\xc3\xb3, i cal ressaltar les acolorides ales dels lepid\xc3\xb2pters, que deuen aquests colors al fet d'estar cobertes per escates molt petites."