b"\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xadgols de Tremp (antic municipi)\n_START_SECTION_\nEl per\xc3\xadmetre\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme municipal de F\xc3\xadgols de Tremp ocupa tota la meitat meridional del sector de ponent de l'actual municipi de Tremp. Limitava al sud amb el terme de Sant Esteve de la Sarga, i el de Castell de Mur (antic terme de Mur, al sud-est amb l'enclavat de Claret del terme de Tremp, a llevant amb el terme de Talarn, al nord-est amb l'antic terme de Gurp de la Conca, ara tamb\xc3\xa9 de Tremp, al nord amb el de Sapeira, igualment integrat a Tremp, al nord-oest amb el d'Areny de Noguera, i a ponent amb el del Pont de Montanyana, aquests dos darrers de la comarca de la Ribagor\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb el Pont de Montanyana (Alta Ribagor\xc3\xa7a)\n_START_PARAGRAPH_\nEn el lloc on el barranc dels Horts, que baixa del nord-est del poble de Castissent, s'aboca en la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana, a 508 m. alt., es troba el punt m\xc3\xa9s meridional de l'extrem de ponent de l'antic terme de F\xc3\xadgols de Tremp. Des d'aquest punt, tritermenal, ja que s'hi troba aquest terme amb el ribagor\xc3\xa7\xc3\xa0 del Pont de Montanyana i el pallar\xc3\xa8s de Sant Esteve de la Sarga, el l\xc3\xadmit de F\xc3\xadgols de la Conca ressegueix aig\xc3\xbces amunt la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana, deixant, doncs, el terme del Pont de Montanyana a l'oest, fins a l'extrem sud d'aquesta darrera poblaci\xc3\xb3, a 523 m. alt. En aquest lloc el termenal abandona la llera del riu i trenca cap al nord-est, per\xc3\xb2 fent un arc passant pel costat de llevant del nucli urb\xc3\xa0 del Pont de Montanyana, travessa el barranc del Pont, i va fins al Mol\xc3\xad, on ja empr\xc3\xa8n cap al nord-est resseguint la Serra de les Creus, fins a l'al\xc3\xa7ada de 738,6 m. alt., prop de les ru\xc3\xafnes de Casa Paula. En aquest lloc trobava el punt on es trobaven els termes del Pont de Montanyana, F\xc3\xadgols de Tremp, o de la Conca, i Sapeira.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Sapeira (Tremp)\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal continuava cap al nord-est per la carena, per\xc3\xb2 ara \xc3\xa9s un l\xc3\xadmit municipal ja esborrat, at\xc3\xa8s que separava dos termes quan han estat integrats en el de Tremp. Aquest antic termenal, sempre cap al nord-est, resseguia la Serra de Palas\xc3\xad, cap a Casa Tor\xc3\xadbio, i, sempre en direcci\xc3\xb3 nord-est, per\xc3\xb2 baixant pel vessant nord, anava a buscar el Serrat dels Trencs, que pujava fins als 1.000 m. alt., i encara continuava cap al Puny del Moro, de 1.023, al nord-oest del poble de Claramunt, i, sempre en la mateixa direcci\xc3\xb3, per la Collada de Roca de la Mola, ascendia fins als 1.194, al Pas del Rac\xc3\xb3, de la Roca de la Mola. Aqu\xc3\xad es trobaven els termes de F\xc3\xadgols de Tremp (Eroles, m\xc3\xa9s antigament), Sapeira i Gurp de la Conca, actualment tots trets ajuntats a Tremp.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Gurp de la Conca (Tremp)\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest lloc el termenal emprenia la direcci\xc3\xb3 sud-est, per anar a buscar les carenes que delimiten per llevant la vall d'Eroles, deixant a ponent el Corral del Salvador, les Masies de Perantoni, els Obacs, i arriba al Tossal de Velart, de 714 m. alt. D'aqu\xc3\xad, sempre per la carena, baixa fins al barranc de Ric\xc3\xb3s, prop d'on hi ha la Font de la Salut, a 510 m. alt. Aqu\xc3\xad es trobava el l\xc3\xadmit amb l'enclavat de Claret, del terme de Tremp. El termenal amb aquest enclavament resseguia el barranc de Ric\xc3\xb3s cap a ponent, fins al lloc on hi ha actualment el petit embassament del Pont de Forats. A la cua d'aquest pant\xc3\xa0, el termenal pujava cap al sud-oest, per anar a buscar un lloc a ponent del Serrat de Cabicerans, de 747 m. alt., serrat que anava seguint cap a ponent, fins que poc abans d'arribar al poble de Puigverd, trencava cap al sud fins a arribar al barranc de F\xc3\xb3rnols, a 650 m. alt.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Mur (Castell de Mur)\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest lloc es trobava el l\xc3\xadmit amb l'antic terme de Mur, actualment de Castell de Mur. En aquest tros, la l\xc3\xadnia de terme municipal segueix un tros el darrer barranc esmentat, i, seguint una l\xc3\xadnia quasi recta cap a ponent, puja al Serrat del Pui, als peus del Pui del Moro, al nord-oest del Me\xc3\xbcll, on arriba als 951. En aquest lloc passa la carretera de Puigverd al Me\xc3\xbcll. Continua pel vessant sud-oest del mateix serrat, fins que troba cap\xc3\xa7alera del barranc d'Eloi, que segueix aig\xc3\xbces avall, de nord a sud. Quan arriba a la cota 750, el termenal segueix aquesta al\xc3\xa7ada pel vessant meridional de la Serra d'Arbul, a l'Arbul del Llop, fins que arriba al nord-oest de la Casa Auberola, on troba el barranc de Francisquet. En aquest lloc el termenal segueix el curs d'aquest barranc fins que baixa a trobar el barranc Gros.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Sant Esteve de la Sarga\n_START_PARAGRAPH_\nAl cap de poc d'haver seguit aquest barranc aig\xc3\xbces avall comen\xc3\xa7a un nou l\xc3\xadmit municipal: ara \xc3\xa9s amb Sant Esteve de la Sarga. Durant molt de tros, fins a sota de la Serra del Batlle, el termenal \xc3\xa9s el barranc. Al lloc anomenat les Pletes de la Torre, a l'extrem nord del Serrat del Dogat i al sud del Serrat de Castissent, la l\xc3\xadnia de terme abandona el barranc per pujar una mica cap al nord-oest, segueix el vessant sud del serrat que fa de l\xc3\xadmit nord del barranc Gros, fins que arriba al Pas del Llop. En aquest lloc, el termenal trenca cap al nord-oest, baixa al barranc de l'Obaga, a 610 m. alt., puja a la Mola de Casa Mart\xc3\xad, de 674, i va a passar a prop i a ponent del poble de Castissent, al nord-oest del qual baixa a trobar el barranc dels Horts a la Torreta, i, seguint-lo ara cap al sud-oest, arriba a trobar la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana._NEWLINE_Com es pot veure, \xc3\xa9s un terme molt accidentat, compost per tot de serres, lim\xc3\xadtrofs i interiors, i tot de valls interiors, que marquen els diferents territoris on es troben els pobles i caseries que pertanyien a aquest terme.\n_START_SECTION_\nLa vall del barranc del Pont o de la Vileta\n_START_PARAGRAPH_\nLa meitat nord de l'antic terme de F\xc3\xadgols de la Conca t\xc3\xa9 com a element vertebrador dos barrancs. A ponent, el barranc del Pont, que \xc3\xa9s el que aflueix en la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana al Pont de Montanyana. A la cap\xc3\xa7alera, es coneix com a barranc de la Vileta, i rep a la cap\xc3\xa7alera diversos barrancs: el del Coll de Bimet, el del Forat i el dels Camps, que neix a prop del poble de Claramunt. Aig\xc3\xbces avall, aquest barranc passa per sota i al nord de la caseria de la Vileta, prop d'on neix, a llevant, el barranc de l'Obaga, que li aflueix per l'esquerra, un altre tamb\xc3\xa9 anomenat de l'Obaga, que neix a ponent d'aquesta caseria, i el de les Tarteres, que li arriba des del nord, en un lloc anomenat la Creu de barrancs. Encara m\xc3\xa9s tard li arriba des del sud el de l'Obaga Negra, i despr\xc3\xa9s, des del nord, el dels Trencs. Bastant m\xc3\xa9s endavant encara rep el barranc dels Porquers des del sud-est, moment en qu\xc3\xa8 es coneix ja com a barranc del Pont, prenent el nom del Pont de Montanyana, on arriba al cap de poc._NEWLINE_Tota aquesta vall \xc3\xa9s actualment pr\xc3\xa0cticament despoblada, at\xc3\xa8s l'abandonament general del treball de pagesia arreu del pa\xc3\xads, i especialment en aquestes valls, per\xc3\xb2 cont\xc3\xa9 el poble de Claramunt i tot un conjunt de masos en molts dels quals hi ha romanalles clares d'\xc3\xa8poca medieval, com, per exemple, diverses capelles, moltes d'elles rom\xc3\xa0niques. S\xc3\xb3n, per exemple, seguint de llevant a ponent, el mateix poble de Claramunt, la caseria de la Vileta, a la carena de qu\xc3\xa8 es parlar\xc3\xa0 m\xc3\xa9s endavant, per\xc3\xb2 abocada a aquesta vall, i els masos de Cal Cas\xc3\xb3, Casa Escol\xc3\xa0, Casa Ramon, Casa Fum\xc3\xa0s, la Masia de Fum\xc3\xa0s amb l'ermita de Sant Salvador i santa Anna, Casa Tor\xc3\xadbio, Mas de Palas\xc3\xad i Casa Paula, alguns d'aquests masos pertanyents a l'antic poble de Prullans (als vessants nord que limiten la vall), la important Casa Ensenyat, amb la capella de Sant Vicen\xc3\xa7, al fons de la vall, i la caseria de la Vileta, amb la capella de Santa Ll\xc3\xbacia, el mas vell de Tor\xc3\xadbio, la masia de la Roureda, la caseria de Prullans, el Mas d'en Borrell, amb les restes de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Roc, entre d'altres (als vessants sud que limiten la vall).\n_START_SECTION_\nLa vall del barranc de Ric\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\nA llevant, es troba el barranc de Ric\xc3\xb3s, que a la cap\xc3\xa7alera est\xc3\xa0 format per la uni\xc3\xb3 de tot de barrancs i llaus: el torrent del Sol\xc3\xa0 (amb les llaus de la Llosa i de la Font Blanca que el formen), barranc de les Pasteroles (amb el barranc d'Eroles, el de la Font Gran i el dels Albars a la cap\xc3\xa7alera), el barranc de la Font, entre d'altres._NEWLINE_El barranc de Ric\xc3\xb3s es forma, unint-los tots, just a sota i al sud del poble d'Eroles. M\xc3\xa9s avall encara se li uneixen dos barrancs m\xc3\xa9s, que formen part d'aquesta vall: el de Torric\xc3\xb3 i el de Cambranal. Just quan s'han unit tots s'acaba l'antic terme de F\xc3\xadgols de Tremp. A part del poble d'Eroles, en aquest sector no queden a penes masies: es conserven restes de Forats, lo Teuler i capelles com Sant Mart\xc3\xad o Sant Pere M\xc3\xa0rtir._NEWLINE_Al nord i nord-oest del poble hi ha tamb\xc3\xa9 restes, en algun cas nom\xc3\xa9s mem\xc3\xb2ria, d'altres masies que formaven part del poble d'Eroles, com les Masies de Perantoni, la Masia de Miquel o la Masia d'Eixandre.\n_START_SECTION_\nMontserb\xc3\xb3s, Montllobar i la carena de la carretera\n_START_PARAGRAPH_\nLa carretera C-1311, que uneix el Pont de Montanyana amb Tremp, discorre per diverses carenes, enlla\xc3\xa7ant-les, al centre de les quals hi ha el Coll de Montllobar, que parteix les aig\xc3\xbces de les dues Nogueres, la Pallaresa i la Ribagor\xc3\xa7ana. Al llarg del tra\xc3\xa7at de la carretera, i de les serres que en deriven, es van trobant alguns dels pobles i caseries m\xc3\xa9s importants del terme. De llevant a ponent, es troben F\xc3\xadgols de Tremp, Puigverd, el Coll de Montllobar, prop del qual hi ha el Mas i el castell de Montllobar, i el Mas de Casanova, m\xc3\xa9s endavant la Casota i l'Hostalet, la Vileta m\xc3\xa9s a ponent, la Mare de D\xc3\xa9u de Montserb\xc3\xb3s i el Santuari de les Capelles m\xc3\xa9s endavant, la Masia del Ca\xc3\xa7ador, el Mas de Faro, amb la capella de Sant Salvador, el Mas de Ciutat, la caseria de Prullans, el Mas de Juaneu i el Mas d'Isidro.\n_START_SECTION_\nLes valls del barranc de Gargalluga, dels Horts i Gros\n_START_PARAGRAPH_\nLa meitat sud del terme tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 dues meitats, segons a quina Noguera van a afluir els barrancs, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s pertany a F\xc3\xadgols de Tremp la de ponent. S\xc3\xb3n tres valls pr\xc3\xa0cticament paral\xc2\xb7leles, les que formen el territori del sector. M\xc3\xa9s al nord, el barranc de Gargalluga, barranc del Masi\xc3\xb3 o Masiot a la cap\xc3\xa7alera, que t\xc3\xa9 al capdamunt de la vall Serra del Masi\xc3\xb3, que pren el nom de l'antiga masia d'aquest nom: lo Masi\xc3\xb3. Vall avall es troba la Casa Concurrell, el Corral de Maiestre i el Mas de Maiestre._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lela m\xc3\xa9s al sud, el barranc dels Horts, que neix prop de la caseria de los Masions (la Masia del Rei, la Casa del M\xc3\xbasic, Casa Xaet, la Caseta, Casa Pauet, Mas del Pere, i la capella de la Mare de D\xc3\xa9u del Roser), i troba m\xc3\xa9s al sud-est, enfilada en els vessants que delimiten la vall per migdia, el poble de Castissent i les cases que en depenien: Casa Mostatxo, les Cases del Pacient, Casa Cortit, Casa de l'Aiguader, desapareguda, Casa Ca\xc3\xa7ador, Casa Batlle, Casa Mart\xc3\xad, Casa Carlets..._NEWLINE_Finalment, m\xc3\xa9s a migdia trobem el conjunt de valls a l'entorn del barranc Gros, barranc que \xc3\xa9s compartit amb Sant Esteve de la Sarga, amb Casa Serr\xc3\xa0 i Salze, que t\xc3\xa9 capella, a la vall del barranc de Cantillons, el Mas de Canelles a la vall del barranc hom\xc3\xb2nim, la vall del barranc de Montllobar i la de la vall de l'Abeurador, actualment desertes.\n_START_SECTION_\nArbul\n_START_PARAGRAPH_\nSeparant les dues meitats del sector sud de l'antic terme hi ha la Serra d'Arbul, continuaci\xc3\xb3 cap al sud-oest de la Serra de Montllobar, que cont\xc3\xa9 un dels llocs m\xc3\xa9s interessats del terme: la Mare de D\xc3\xa9u d'Arbul, amb l'antic poble d'Arbul, amb la masia de Miravet d'Arbul, i algunes masies, com la Masieta, el Mas de Francisquet, el Mas d'Eloi i el Mas de Carrasquet. Sota mateix, per\xc3\xb2 ja en terme de Castell de Mur, hi ha la Casa Auberola.\n_START_SECTION_\nLes carenes interiors\n_START_PARAGRAPH_\nSeparant aquestes diverses valls, tot de serres, algunes de considerable al\xc3\xa7ada, van marcant el territori. Les m\xc3\xa9s importants ja han estat descrites anteriorment, per\xc3\xb2 destaquen, a m\xc3\xa9s, uns quants turons que centren aquestes carenes. A ponent, tocant a la carretera C-1311, hi ha els serrats de l'\xc3\x80liga i de Ciutat, que es troben a Montserb\xc3\xb3s, on hi ha el Tossal Gros, de 1.085 m. alt._NEWLINE_Al sud-est de Castissent hi ha el Tossal de l'Aleix\xc3\xb3, de 868 m. alt., amb la Pica Moix\xc3\xb3, de 806, i lo Morral del Bou, de 821, que constitueixen la carena m\xc3\xa9s important d'aquest sector._NEWLINE_I, sobretot, cal tenir en compte la carena que fa de divis\xc3\xb2ria de conques, la de Montllobar, amb el cim d'aquest nom, de 1.104 m. alt., on hi ha el v\xc3\xa8rtex geod\xc3\xa8sic 256089001, i que t\xc3\xa9 dos altres cims significatius, amb els quals forma la carena: al sud-oest, lo Puiol, de 1.124 (m\xc3\xa9s alt, per\xc3\xb2 de menys significaci\xc3\xb3 en el llco, tot i que \xc3\xa9s el punt de trobada de tres serrats: el principal de Montllobar, el Serrat d'Arbull, ja esmentat, i el Serrat del Pui. Al nord-est, a l'extrem del serrat hi ha el lloc on estigu\xc3\xa9 empla\xc3\xa7at el castell de Montllobar, a 1.049 m. alt.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa base del terme fou la baronia d'Eroles. Ara b\xc3\xa9, dels pobles de l'antic terme de F\xc3\xadgols de Tremp que avui hi trobem integrats, s\xc3\xb3n b\xc3\xa0sicament Eroles, Montllobar i la Vileta els que la integraren, a m\xc3\xa9s d'altres pobles dels termes ve\xc3\xafns. La resta, pertanyien a diferents senyorius, com queda explicat a cada article respectiu, que trobaren el que tenien en com\xc3\xba en la creaci\xc3\xb3 del municipi com\xc3\xba._NEWLINE_En efecte, el 1812 es crearen els ajuntaments moderns, en el marc del desplegament de la Constituci\xc3\xb3 de Cadis, que tamb\xc3\xa9 cre\xc3\xa0 les prov\xc3\xadncies i els partits judicials, inexistents abans d'aquell any. En un primer moment es crearen els ajuntaments de Castisent, Claramunt, Eroles i F\xc3\xadgols._NEWLINE_Pascual Madoz diu que el terme de F\xc3\xadgols \xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s, fluix i \xc3\xa0rid, i nom\xc3\xa9s s'hi troben alguns roures i alzines disseminats, ja que la terra es llaura despr\xc3\xa9s d'artigar el bosc, i abandonant els conreus al cap de poc temps, per comen\xc3\xa7ar en un altre lloc, cosa que ha desertitzat el terme de boscos. S'hi produeix blat, oli i vi de mala qualitat; hi ha ovelles i cabres, i s'hi cacen perdius, llebres i conills._NEWLINE_Un cop unificats els termes anteriors en un ajuntament prou gran per ser adm\xc3\xa8s en les noves normes, que fixaven un m\xc3\xadnim d'habitants per poder subsistir, el municipi creat fou el d'Eroles -escrit sovint Arolas-, que tenia com a capital la poblaci\xc3\xb3 que ja havia estat cap de la baronia del mateix nom. L'11 de desembre del 1940, la capitalitat pass\xc3\xa0 a F\xc3\xadgols de Tremp (o de la Conca), i aix\xc3\xad es denomin\xc3\xa0 el municipi sencer entre aquell any i el 1970, en qu\xc3\xa8 fou suprimit, per tal d'integrar-lo a Tremp._NEWLINE_En el cens del 1857, on apareix encara com a Castisent apareix amb 841 habitants i 140 c\xc3\xa8dules personals inscrites, repartides de la manera seg\xc3\xbcent: el santuari d'Arbul, 3 habitants i 1 c\xc3\xa8dula; Caser\xc3\xados, dos, 17 i 4; Castisent, 494 i 70, Claramunt, 90 i 18, Er\xc3\xb3les, 98 i 20, Figols, 94 i 18 i Puigvert, 45 i 9._NEWLINE_Vers 1900, a la Geografia de Carreras Candi, consta que el terme d'Eroles es componia de 202 edificis, amb 492 habitants de fet i 497 de dret. Al cap de poc m\xc3\xa9s de cent anys, es pot veure de quina manera s'ha despoblat aquest antic terme, amb els 35 habitants actuals, repartits entre tots els nuclis que el formaven.\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat tradicional del terme era basada en l'agricultura (vi de no gaire qualitat, oli, blat, s\xc3\xa8gol, ordi, civada, patates i mongetes) i pastures per al bestiar, sobretot a la zona de Claramunt. Es criava bestiar de llana, cabres, vaques i mules. Tenia una incipient activitat industrial, amb tres molins fariners i dos trulls._NEWLINE_El terreny, en tot el terme municipal, \xc3\xa9s roc\xc3\xb3s i de poca qualitat, fins i tot poc bosc\xc3\xb3s. Els escassos boscos eren sobretot de roures, alzines i garrics. Era tradicional, principalment a Eroles, F\xc3\xadgols i Montllobar, una agricultura de rompuda: talar boscos (rompre) per tal d'alliberar terres que durant un breu per\xc3\xadode eren molt productives. Despr\xc3\xa9s s'abandonaven, i es rompien d'altres boscos. Aquesta \xc3\xa9s una de les causes de l'empobriment, a llarg termini, de la terra.\n_START_SECTION_\nServeis tur\xc3\xadstics\n_START_PARAGRAPH_\nEn tot l'antic terme de F\xc3\xadgols de Tremp, nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s possible trobar dos establiments dedicats al turisme. Es tracta de dues cases d'allotjament rural, una a Eroles, i l'altra a F\xc3\xadgols de Tremp.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme de F\xc3\xadgols de Tremp disposa d'una sola carretera que el travessi, i que permeti comunicar els pobles entre ells i amb el cap de municipi actual i de comarca: Tremp. \xc3\x89s la carretera C-1311, del Pont de Montanyana a Tremp, de 26 quil\xc3\xb2metres, la major part dels quals transcorren dins d'aquest antic terme. Prenent com a refer\xc3\xa8ncia el poble de F\xc3\xadgols de la Conca, el Pont de Montanyana queda a 16,5 quil\xc3\xb2metres, i Tremp, a 10,5._NEWLINE_Una pista rural en bon estat, asfaltada, uneix aquesta carretera, al punt quilom\xc3\xa8tric 16, amb Gu\xc3\xa0rdia de Noguera, passant per Puigverd, Vilamolat, el castell de Mur, Collmorter i Santa Ll\xc3\xbacia de Mur._NEWLINE_Una altra pista rural -carretera, de fet- asfaltada uneix Castissent amb la carretera del mateix tipus que va de Sant Esteve de la Sarga al Pont de Muntanyana._NEWLINE_Finalment, una altra carretera del mateix ordre parteix de la C-1311, a ponent del Coll de Montllobar, aproximadament al quil\xc3\xb2metre 11,5, per arribar al poble de Claramunt._NEWLINE_No hi ha cap mena de servei de transport p\xc3\xbablic que circuli per aquest antic terme; la proximitat de Tremp i la poca poblaci\xc3\xb3 que hi queda, per\xc3\xb2, fa menys problem\xc3\xa0tica aquesta situaci\xc3\xb3._NEWLINE_No hi ha ni tan sols transport escolar cap a Tremp, atesa la pr\xc3\xa0ctica inexist\xc3\xa8ncia de poblaci\xc3\xb3 en edat escolar, a F\xc3\xadgols de la Conca."