b'\n_START_ARTICLE_\nXin\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCada llogaret del territori Xin era independent amb el seu propi govern i el cap era l\'administrador del llogaret; el c\xc3\xa0rrec de cap era sovint hereditari, i alguns caps van arribar a dominar m\xc3\xa9s d\'un llogaret, incl\xc3\xb2s zones grans. A Tlaisun (a l\'actual districte de Falam) es practicava un sistema de govern democr\xc3\xa0tic amb l\'elecci\xc3\xb3 cada tres anys del cap per l\'assemblea del poble, podent \xc3\xa9sser elegit cap fins i tot un esclau o un sotm\xc3\xa8s (encara que normalment era elegit un membre de l\'aristocr\xc3\xa0cia)._NEWLINE_Els Xin s\'enfrontaren als brit\xc3\xa0nics per primer cop el 1826, a Paletwa, al Sud del pa\xc3\xads Xin. La primera invasi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica va tenir lloc el 1872, la segona el 1888 i la tercera el 1895, despr\xc3\xa9s de la qual el pa\xc3\xads Xin fou incorporat l\'Imperi de l\'\xc3\x8dndia Brit\xc3\xa0nica. Els caps tradicionals van seguir als seus llocs despr\xc3\xa9s de la promulgaci\xc3\xb3 de la "Chin Hills Regulations" el 1896. L\'elecci\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica dels caps, all\xc3\xa0 on es feia, fou suprimida i els caps hereditaris van passar a ser la norma._NEWLINE_Com a resultat de la separaci\xc3\xb3 de Birm\xc3\xa0nia de l\'\xc3\x8dndia Brit\xc3\xa0nica el 1937, el pa\xc3\xads Xin fou dividit en dues parts: l\'oest va romandre sota el govern de l\'\xc3\x8dndia; i l\'est va quedar sota el govern de la Birm\xc3\xa0nia brit\xc3\xa0nica. Quan el 1947 l\'\xc3\x8dndia va accedir a la independ\xc3\xa8ncia, el territori Xin sota el seu control fou encara dividit en dues parts: el territori anomenat Chittagong Hill Tracts va quedar dins del Pakistan (i despr\xc3\xa9s Bangladesh) i la resta dins de l\'\xc3\x8dndia (convertint-se m\xc3\xa9s tard en l\'estat de Mizoram). Llogarets poblats per Xin es troben, a m\xc3\xa9s de l\'Estat Xin de Myanmar i de l\'Estat de Mizoram a l\'\xc3\x8dndia, a algunes prov\xc3\xadncies de Myanmar, a l\'estat d\'Arakan o Rakhine, a Tripura, Assam, Manipur i Nagaland._NEWLINE_La primera organitzaci\xc3\xb3 Xin a Myanmar fou la Uni\xc3\xb3 Nacional Xin (Chin National Union), formada el 28 de febrer de 1928 a Hlih Yung, prop de Mindat, al sud de l\'estat, sota la direcci\xc3\xb3 del jove patriota xin Pu Vumthu Maung. El 1934 la Confer\xc3\xa8ncia del partit va demanar la independ\xc3\xa8ncia dels Xins al govern brit\xc3\xa0nic._NEWLINE_Representants brit\xc3\xa0nics es van reunir amb els de la Uni\xc3\xb3 Nacional Xin a Kanpalet el 29 de febrer de 1938, per\xc3\xb2 van rebutjar la petici\xc3\xb3 xin. Llavors els brit\xc3\xa0nics foren expulsats de la ciutat. Trenta-sis l\xc3\xadders locals xin (designats pels propis brit\xc3\xa0nics) es van unir a la petici\xc3\xb3. 79 l\xc3\xadders xin foren detinguts incloent Phu Vumthu Maung, empresonat a Ganggaw i m\xc3\xa9s tard a Falam i a Tedim. Com que els presos xin rebien les simpaties del poble en aquestes presons dins del territori xin, van ser traslladats a Katha, al pa\xc3\xads Katxin. Foren alliberats amb la invasi\xc3\xb3 japonesa per\xc3\xb2 van mantenir la seva lluita pol\xc3\xadtica per la independ\xc3\xa8ncia del pa\xc3\xads Xin._NEWLINE_A la Confer\xc3\xa8ncia de Panglong de 1947, en qu\xc3\xa8 les nacionalitats de la frontera birmana havien de decidir sobre una uni\xc3\xb3 Birmana, els xin van acceptar entrar a la uni\xc3\xb3 en igualtat amb les altres \xc3\xa8tnies del pa\xc3\xads (inclosos els birmans) d\'acord amb el tractat signat el 12 de febrer de 1947 per representants dels birmans, Xin, Katxin, Shan, Karen, Mon, Karenni, etc._NEWLINE_A la independ\xc3\xa8ncia de Birm\xc3\xa0nia el 4 de gener de 1948, d\'acord amb la constituci\xc3\xb3, el Pa\xc3\xads Xin (Chinland) es va convertir en la Divisi\xc3\xb3 Especial Xin (Chin Hills Special Division). Pu Vumthu Maung fou elegit Ministre d\'afers xin. Es van crear organismes democr\xc3\xa0tics i la "Chin Hills Inquiry", encarregada d\'investigar els desitjos del poble, i per aix\xc3\xb2 es va celebrar la confer\xc3\xa8ncia de Falam on el 20 de febrer de 1948 el sistema feudal fou abolit (5000 vots contra 17) i es va establir el sistema democr\xc3\xa0tic. El 20 de febrer fou designat dia nacional Xin._NEWLINE_La mort del general Aung San va fer que les cl\xc3\xa0usules del tractat no s\'acomplissin i el 1962 els militars birmans encap\xc3\xa7alats per Ne Win van prendre el poder i es va posar de fet fi a la uni\xc3\xb3 acabant jur\xc3\xaddicament l\'acord. La nova constituci\xc3\xb3 del 4 de gener de 1974 va apujar l\'estatus de la divisi\xc3\xb3 especial del pa\xc3\xads Xin que es va convertir en Estat Xin amb capital a Haka (la capital fins llavors era Falam). La lluita armada fou dirigida pel Front Nacional Xin. La bandera del Front Nacional Xin fou adoptada el juny de 1993 i \xc3\xa9s vermella, blanca i blava horitzontal amb l\'emblema al mig. El Front Nacional Xin t\xc3\xa9 com a branca militar l\'Ex\xc3\xa8rcit Nacional Xin (Chin National Army), la bandera de la qual ja s\'utilitzava abans del 1993, que t\xc3\xa9 els mateixos colors i un estel de sis puntes daurat al centre.'