b'\n_START_ARTICLE_\nMir iskusstva\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl grup art\xc3\xadstic va ser fundada el novembre de 1898 per un grup d\'estudiants que inclo\xc3\xafen Aleksandr Benois, Konstant\xc3\xadn S\xc3\xb3mov, Dmitri Filoss\xc3\xb3fov, L\xc3\xa9on Bakst i Ievgueni Ievgu\xc3\xa9nievitx Lanser\xc3\xa9. Els moments de partida per al nou grup art\xc3\xadstic va ser l\'organitzaci\xc3\xb3 de l\'Exposici\xc3\xb3 d\'Artistes Russos i Finlandesos del Museu Stieglitz d\'Arts Aplicades de Sant Petersburg._NEWLINE_La revista va ser cofundada el 1899 a Sant Petersburg per Aleksandr Benois, L\xc3\xa9on Bakst i Serguei Di\xc3\xa0guilev, l\'editor en cap. El seu objectiu era superar els est\xc3\xa0ndards art\xc3\xadstics baixos de l\'obsoleta escola Peredv\xc3\xadjniki i promoure l\'individualisme art\xc3\xadstic i altres principis del modernisme. Les declaracions te\xc3\xb2riques dels moviments d\'art es van expressar als articles de Di\xc3\xa0guilev "Difficult Questions", "Our Imaginary Degradation", "Permanent Struggle", "In Search of Beauty" i "The Fundamentals of Artistic Appreciation", publicats als primers n\xc3\xbameros de la nova revista._NEWLINE__NEWLINE_A part dels tres fundadors, entre els membres actius de Mir iskusstva, van destacar-hi Mstislav Dobujinski, Ievgueni Ievgu\xc3\xa9nievitx Lanser\xc3\xa9 i Konstant\xc3\xadn S\xc3\xb3mov. Les exposicions organitzades per Mir iskusstva van atreure a molts pintors il\xc2\xb7lustres de R\xc3\xbassia i de l\'estranger, en particular Mikha\xc3\xafl Vr\xc3\xbabel, Mikha\xc3\xafl N\xc3\xa9sterov i Issaak Levitan.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seu per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic (1898-1904), el grup d\'art va organitzar sis exposicions: 1899 (Internacional), 1900, 1901 (a l\'Acad\xc3\xa8mia Imperial de les Arts de Sant Petersburg), 1902 (Moscou i Sant Petersburg), 1903 i 1906 (Sant Petersburg). La sisena exposici\xc3\xb3 va ser vista com un intent de Di\xc3\xa0guilev per evitar la separaci\xc3\xb3 dels membres de Moscou del grup que van organitzar de forma separada una "exposici\xc3\xb3 de 36 artistes" (1901) i m\xc3\xa9s tard el grup Uni\xc3\xb3 d\'Artistes de R\xc3\xbassia (des de 1903)._NEWLINE_Entre 1904 i 1910 Mir iskusstva no va existir com a grup art\xc3\xadstic independent. El seu lloc va ser heretat per la Uni\xc3\xb3 d\'Artistes Russos que va continuar oficialment fins a 1910 i no oficialment fins a 1924. La Uni\xc3\xb3 va incloure pintors (Valent\xc3\xadn Serov, Konstant\xc3\xadn Korovin, Boris Kust\xc3\xb3diev, Zina\xc3\xafda Serebriakova), il\xc2\xb7lustradors (Ivan Bilibin, Konstant\xc3\xadn S\xc3\xb3mov, Dmitri Mitrokhin), restauradors (Igor Grabar) i dissenyadors esc\xc3\xa8nics (Nikolai R\xc3\xa9rikh, Serguei Sudeikin)._NEWLINE_El 1910 Benois va publicar un article cr\xc3\xadtic a la revista Rech\' sobre la Uni\xc3\xb3 d\'Artistes Russos. Mir iskusstva va tornar a n\xc3\xa9ixer. Nikolai R\xc3\xa9rikh es va convertir en el nou president. El grup va admetre nous membres, entre ells Natan Altman, Vlad\xc3\xadmir Tatlin i Martir\xc3\xb3s Sarian. Alguns autors van afirmar que la inclusi\xc3\xb3 de pintors avantguardistes russos va demostrar que el grup s\'havia convertit en una organitzaci\xc3\xb3 d\'exposicions en lloc d\'un moviment d\'art. El 1917 el president del grup va ser Ivan Bilibin. El mateix any la majoria dels membres de la Sota de Diamants van entrar al grup._NEWLINE_El grup va organitzar nombroses exposicions: 1911, 1912, 1913, 1915, 1916, 1917, 1918, 1921 i 1922 a Sant Petersburg i a Moscou. L\'\xc3\xbaltima exposici\xc3\xb3 de Mir iskusstva es va organitzar a Par\xc3\xads el 1927. Alguns membres del grup van entrar als moviments art\xc3\xadstics Jar-tsvet  (Moscou, organitzat el 1924) i Txetire iskusstva (Moscou-Leningrad, organitzat el 1925).\n_START_SECTION_\nArt\n_START_PARAGRAPH_\nIgual que prerrafaelistas anglesos abans d\'ells, Benois i els seus amics estaven disgustats amb la naturalesa antiest\xc3\xa8tica de la societat industrial moderna i van intentar consolidar tots els artistes russos neorom\xc3\xa0ntics sota la bandera de la lluita contra el positivisme en l\'art._NEWLINE_Com els rom\xc3\xa0ntics anteriors, els miriskusniki van promoure la comprensi\xc3\xb3 i la conservaci\xc3\xb3 de l\'art d\'\xc3\xa8poques anteriors, particularment l\'art tradicional i el rococ\xc3\xb3 del segle XVIII. Antoine Watteau va ser probablement l\'\xc3\xbanic artista que m\xc3\xa9s admiraven._NEWLINE_Tals projectes renovadors van ser tractats pels miriskusniki amb humor, en un esperit d\'autopar\xc3\xb2dia. Estaven fascinats amb les caretes i marionetes, amb el carnaval i el teatre de titelles i amb els somnis i contes de fades. Tot el grotesc i l\xc3\xbadic els semblava seri\xc3\xb3s i emocional. La seva ciutat favorita era Ven\xc3\xa8cia, tant \xc3\xa9s aix\xc3\xad que Di\xc3\xa0guilev i Stravinski van escollit la ciutat com a lloc del seu enterrament._NEWLINE_Quant als mitjans, el miriskusniki van preferir els efectes lluminosos i espaiosos de l\'aquarel\xc2\xb7la i del guaix a les pintures a l\'oli de gran escala. Amb l\'objectiu de portar l\'art a cada casa, sovint van dissenyar interiors i llibres. Bakst i Benois van revolucionar el disseny teatral amb la seva decoraci\xc3\xb3 innovadora per Cl\xc3\xa9op\xc3\xa2tre (1909), Carnaval (1910), Petruixka (1911), i L\'apr\xc3\xa8s-midi d\'un faune(1912).'