b'\n_START_ARTICLE_\nRaimon Panikkar i Alemany\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nRaimon Panikkar va n\xc3\xa9ixer a Barcelona el 2 de novembre de 1918, fill de mare catalana i pare hind\xc3\xba, que va arribar el 1916 com a representant d\'una empresa alemanya. \xc3\x89s germ\xc3\xa0 del tamb\xc3\xa9 fil\xc3\xb2sof i escriptor Salvador P\xc3\xa0niker i Alemany i de l\'empres\xc3\xa0ria i activista social Merc\xc3\xa8 P\xc3\xa0niker i Alemany. Estudi\xc3\xa0 Batxillerat al col\xc2\xb7legi dels jesu\xc3\xaftes de Sarri\xc3\xa0. El 1941 es va llicenciar en ci\xc3\xa8ncies qu\xc3\xadmiques per la Universitat de Barcelona i esquiv\xc3\xa0 la guerra civil espanyola a causa de la seva condici\xc3\xb3 de ser fill d\'estranger. Se\'n va anar a Alemanya, on va continuar els estudis de ci\xc3\xa8ncies a la Universitat de Bonn. El 1942 va obtenir la llicenciatura en Lletres, que combinava amb la de ci\xc3\xa8ncies, per la Universitat de Madrid. A la mateixa universitat es va doctorar en Lletres el 1946. Va cofundar revistes com Arbor._NEWLINE_La II Guerra Mundial el va fer tornar a Espanya, on conegu\xc3\xa9 Josepmaria Escriv\xc3\xa0 de Balaguer, fundador de l\'Opus Dei, instituci\xc3\xb3 de la qual seria membre fins al 1966. Va ser ordenat sacerdot el 1946 a Roma i particip\xc3\xa0 en les trobades anuals de filosofia que organitzava el fil\xc3\xb2sof Enrico Castelli. Del 1942 al 1957 va ser membre del Consell Superior d\'Investigacions Cient\xc3\xadfiques (CSIC). Del 1946 al 1950 va ser capell\xc3\xa0 del Col\xc2\xb7legi Major de la Moncloa (Madrid). Va romandre a Europa fins al 1954, quan per primera vegada va anar a l\'\xc3\x8dndia, on comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la difusi\xc3\xb3 de doctrines ecum\xc3\xa8niques i on trav\xc3\xa0 amistat amb Henri Le Saux. All\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 va ser investigador a les universitats de Mysore i Benar\xc3\xa9s._NEWLINE_El 1958 obt\xc3\xa9 el doctorat en Qu\xc3\xadmica a la Universitat de Madrid i el 1961 el de teologia a la Universitat Pontif\xc3\xadcia Lateranense (Roma). El 1966 va ser nomenat professor a la Universitat Harvard i durant vint anys va repartir el temps entre l\'\xc3\x8dndia i els Estats Units. El 1971-1978 va ser catedr\xc3\xa0tic d\'estudis religiosos de la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia a Santa Barbara. Tamb\xc3\xa9 va ser professor de les universitats de Roma i Madrid._NEWLINE_Els seus estudis han estat enfocats a la cultura \xc3\xadndia, la hist\xc3\xb2ria i la filosofia de les religions. La seva vida ha estat constantment marcada per m\xc3\xbaltiples polaritats: est i oest; cristianisme, hinduisme i budisme; el m\xc3\xb3n de la ci\xc3\xa8ncia i el domini de les lletres; l\'\xc3\xa0mbit dels estudis i de les viv\xc3\xa8ncies religioses i el de la perspectiva secular de les cultures. El 1984 es casa amb Mar\xc3\xada Gonz\xc3\xa1lez-Haba. Domiciliat a Tavertet (Osona) des d\'aquell any, continu\xc3\xa0 fent la seva obra intercultural. El 1988 funda, a Tavertet, Vivarium - Centre d\'Estudis Interculturals (posteriorment denominada Fundaci\xc3\xb3 Vivarium Raimon Pannikar).\xc2\xa0El 1989 va impartir les Gifford Lectures a Edimburg. Va ser professor convidat en nombroses universitats i institucions culturals en diversos pa\xc3\xafsos._NEWLINE_El 1997 va rebre el doctorat honoris causa per la Universitat de les Illes Balears. L\'any seg\xc3\xbcent va rebre el Memorial Joan XXIII per la Pau en reconeixement per la recerca personal en favor del di\xc3\xa0leg i la construcci\xc3\xb3 d\'una societat m\xc3\xa9s lliure i convivencial. El 1999 va rebre la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya. El 2008 va rebre el doctorat honoris causa per la Universitat de Girona. La seva Opera Omnia (Obra Completa) est\xc3\xa0 sent publicada en catal\xc3\xa0 per Fragmenta Editorial (el primer volum va sortir el 2009), aix\xc3\xad com en itali\xc3\xa0, en franc\xc3\xa8s, en angl\xc3\xa8s i, des de 2015, en castell\xc3\xa0. Panikkar traspass\xc3\xa0 a Tavertet el 26 d\'agost del 2010. Des del  mateix any, el fons bibliografic personal es conserva a la Biblioteca de la Universitat de Girona i s\'ha obert al p\xc3\xbablic el 2015.\n_START_SECTION_\nPensament\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pensament \xc3\xa9s un punt de trobada entre Orient i Occident. A la seva obra convergeixen m\xc3\xbaltiples realitats: la realitat humana amb el seu m\xc3\xbaltiple origen hind\xc3\xba-cristi\xc3\xa0, la realitat acad\xc3\xa8mica i intel\xc2\xb7lectual interdisciplin\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 intercultural i interreligiosa. D\'aqu\xc3\xad ve la import\xc3\xa0ncia que al seu pensament t\xc3\xa9 el di\xc3\xa0leg. Una de les exig\xc3\xa8ncies fonamentals \xc3\xa9s la coincid\xc3\xa8ncia en un mateix llenguatge. T\xc3\xa9 un llenguatge ric, plural i obert, on les paraules no s\xc3\xb3n mers termes conceptuals, objectius i un\xc3\xadvocs, sin\xc3\xb3 veritables s\xc3\xadmbols. Entenent al s\xc3\xadmbol com a l\'expressi\xc3\xb3 de la realitat, i aix\xc3\xad, la paraula (simb\xc3\xb2lica) expressa l\'arquetip mateix de la realitat simbolitzada. No \xc3\xa9s cap vocable objectiu i intemporal; sin\xc3\xb3 temporal, comprom\xc3\xa8s i que expressa el seu propi significat._NEWLINE_Per a Panikkar la realitat \xc3\xa9s sempre m\xc3\xa9s rica que qualsevol teoritzaci\xc3\xb3 o conceptualitzaci\xc3\xb3 seva. Tot concepte \xc3\xa9s una parcialitzaci\xc3\xb3, i aquesta \xc3\xa9s inevitable a l\'evoluci\xc3\xb3 dels m\xc3\xbaltiples universos culturals.\n_START_SECTION_\nFilosofia i teologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa filosofia no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s "l\'amor a la saviesa", sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 "la saviesa de l\'amor". Al seu pensament no hi ha cap contraposici\xc3\xb3 entre filosofia i teologia, sin\xc3\xb3 que per contra cal superar aquesta possibilitat, perqu\xc3\xa8 per a ell, pensament i religi\xc3\xb3 estan \xc3\xadntimament units. Dintre de les diverses experi\xc3\xa8ncies de les diferents religions, el que es pret\xc3\xa9n, \xc3\xa9s que cada part t\xc3\xa9 l\'exig\xc3\xa8ncia d\'ajudar a descobrir el tot, \xc3\xa9s a dir a la salvaci\xc3\xb3, l\'alliberament, etc. No es tracta que tothom sigui cristi\xc3\xa0 o hind\xc3\xba, o de qualsevol altra religi\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 de buscar un di\xc3\xa0leg obert que ens vagi duent a una fecundaci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua: l\'un apr\xc3\xa8n de l\'altre.\n_START_SECTION_\nPluralisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl problema del pluralisme sorgeix quan hi ha una incompatibilitat de visions del m\xc3\xb3n molt diverses i alhora es veuen for\xc3\xa7ades a coexistir i a vetllar per la m\xc3\xbatua superviv\xc3\xa8ncia. Aquest pluralisme comen\xc3\xa7a amb el reconeixement de l\'altre; aix\xc3\xb2 implica la pr\xc3\xb2pia identitat. L\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 \xc3\xa9s un \xc3\xa9sser de relaci\xc3\xb3; per tant l\'aut\xc3\xa8ntic pluralisme es manifesta quan \xc3\xa9s descobert l\'altre. \xc3\x89s a dir l\'altre, com a font de comprensi\xc3\xb3 i no nom\xc3\xa9s com a terme d\'intel\xc2\xb7ligibilitat. El pluralisme no pot ser resolt pel manteniment d\'una postura unit\xc3\xa0ria. Cada grup hum\xc3\xa0 t\xc3\xa9 el seu propi sistema de coher\xc3\xa8ncia, uniformitat i harmonia. El pluralisme no significa que reconeixem moltes maneres (pluralitat) sin\xc3\xb3 que detectem moltes formes, que no podem recon\xc3\xa8ixer com les \xc3\xbaniques maneres d\'obtenir un objectiu.\n_START_SECTION_\nDi\xc3\xa0leg\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s important considerar que hi ha o pot haver m\xc3\xa9s entitats a m\xc3\xa9s d\'aquelles que tractem. El "jo" no \xc3\xa9s el centre. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que tota societat ha d\'estar oberta i no tancar-se a la seva pr\xc3\xb2pia autointerpretaci\xc3\xb3. S\'ha de ser capa\xc3\xa7 d\'acceptar un punt transcendent incomprensible, per a aix\xc3\xad poder superar l\'esquema hegem\xc3\xb2nic del "jo" com el posse\xc3\xafdor d\'una ra\xc3\xb3 unit\xc3\xa0ria. Quan es presenta el conflicte pluralista la manera de solucionar-lo no \xc3\xa9s que alguna de les parts tracti de conv\xc3\xa8ncer a l\'altra, sin\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant el di\xc3\xa0leg, \xc3\xa9s a dir que l\'altre no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s un, mer objecte del meu coneixement, sin\xc3\xb3 un altre per ell mateix, que \xc3\xa9s una font de comprensi\xc3\xb3 i no necess\xc3\xa0riament comprensi\xc3\xb3 redu\xc3\xafble a la meva. \xc3\x89s tractar de trobar un valor superior, que les dues parts reconeguin i que cap no controli. Per aix\xc3\xb2 l\'actitud pluralista no assumeix, per endavant, situacions no negociables. Cada cas implica una nova creaci\xc3\xb3. No es pot oblidar que l\'altre pot veure les coses sota perspectives diferents i, per tant, necessita tractar-lo de manera diferent.\n_START_SECTION_\nFilosofia comparativa\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme comparar s\'ent\xc3\xa9n com aquella activitat de la ment humana que pren una postura neutral pel que fa a les coses comparables. Tota filosofia es considera una filosofia comparativa quan aquesta es compara ella mateixa amb unes altres visions filos\xc3\xb2fiques. \xc3\x89s l\'estudi filos\xc3\xb2fic d\'un o alguns problemes a la llum de m\xc3\xa9s d\'una tradici\xc3\xb3. \xc3\x89s una mena d\'an\xc3\xa0lisi formalitzada dels models comuns presents als sistemes filos\xc3\xb2fics._NEWLINE_Per a comparar les filosofies en cal una comprensi\xc3\xb3; \xc3\xa9s a dir, cal una activitat hermen\xc3\xa8utica pr\xc3\xb2pia. Aquesta hermen\xc3\xa8utica \xc3\xa9s un m\xc3\xa8tode d\'interpretaci\xc3\xb3 per a superar la comprensi\xc3\xb3 no nom\xc3\xa9s de la dist\xc3\xa0ncia entre una cultura singular, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per a l\'entesa entre dues cultures, que s\'han desenvolupat independentment, considerant els seus propis m\xc3\xa8todes de filosofar i les seves maneres d\'arribar a la intel\xc2\xb7ligibilitat, a m\xc3\xa9s de les seves pr\xc3\xb2pies categories.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nPer mantenir viu el pensament de Panikkar hi ha diverses iniciatives. La cura del llegat de Panikkar correspon a la Fundaci\xc3\xb3 Vivarium Raimon Panikkar, creada per ell, amb seu a Tavertet. Des de 2007 ja hi ha un Seminari Raimon Panikkar de Pensament Intercultural a la Universitat de Girona. El novembre de 2011 van celebrar-se les I Jornades Raimon Panikkar a la Universitat de Barcelona. Entre 2013 i 2014 van celebrar-se uns "Di\xc3\xa0legs panikkarians" al palau Robert de Barcelona per parlar dels volums publicats fins aleshores de la seva Opera Omnia. El maig de 2015 va celebrar-se el Simposi internacional Raimon Panikkar: Intercultural and Interreligious Dialogue a Tavertet i Girona, amb la participaci\xc3\xb3 de destacats experts. Tamb\xc3\xa9 el 2015 se n\'ha publicat una biografia en catal\xc3\xa0 i en castell\xc3\xa0._NEWLINE_El 29 d\'agost del 2017 el Govern de la Generalitat de Catalunya va acordar incloure, entre les commemoracions oficials del 2018, la celebraci\xc3\xb3 del centenari del naixement de Raimon Panikkar.\n_START_SECTION_\nFons Raimon Panikkar\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 d\'abril de 2008, en el transcurs de l\'acte d\'investidura de Raimon Panikkar com a Doctor honoris causa de la Universitat de Girona, es va fer p\xc3\xbablica la seva voluntat de llegar a la Biblioteca de la Universitat de Girona la seva biblioteca personal. El 2010, despr\xc3\xa9s de la mort de Panikkar, el seu fons va arribar a la Universitat de Girona. El 2011 va comen\xc3\xa7ar la tasca de catalogaci\xc3\xb3, i al 2015 el fons va ser presentat en el marc del Simposi Internacional de la C\xc3\xa0tedra Ferrater Mora de Pensament Contemporani \xe2\x80\x9cRaimon Panikkar Intercultural and Interreligious Dialogue\xe2\x80\x9d. El fons est\xc3\xa0 integrat per uns 13.000 volums i es pot consultar a la Biblioteca del campus de Barri Vell de la Universitat de Girona.'