b'\n_START_ARTICLE_\nVanda (Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k)\n_START_SECTION_\nOrigen i context\n_START_PARAGRAPH_\nA mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1870 va ser un per\xc3\xadode molt productiu en la carrera musical de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k, sobretot a partir de principis de 1875, quan el compositor va aconseguir una beca de l\'estat que li va permetre dedicar m\xc3\xa9s temps al seu treball de composici\xc3\xb3. Amb trenta-quatre anys, immediatament despr\xc3\xa9s de l\'estrena de El rei i el carboner, Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k va decidir escriure una \xc3\xb2pera amb llibret escrit per Franti\xc5\xa1ek Z\xc3\xa1krejs. L\'hero\xc3\xafna de la hist\xc3\xb2ria \xc3\xa9s la princesa llegend\xc3\xa0ria Vanda (Wanda), una mena d\'hom\xc3\xb2leg polon\xc3\xa8s de la Libuse txeca. La idea de tractar una hist\xc3\xb2ria de la mitologia polonesa va ser motivat per les simpaties cap als ideals del per\xc3\xadode de paneslavisme; l\'expressi\xc3\xb3 expl\xc3\xadcita del contrast entre eslavisme i germanisme es corresponia plenament amb l\'ambient sociopol\xc3\xadtic de l\'\xc3\xa8poca. L\'horitz\xc3\xb3 de les obres de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k mai es van limitar als l\xc3\xadmits del seu pa\xc3\xads, cal recordar Alfred, sobre el rei angl\xc3\xa8s Alfred el Gran, o Dmitrij basada en la hist\xc3\xb2ria russa de Bor\xc3\xads Godunov._NEWLINE_D\'altra banda, sobre l\'autor del llibret existeix un enigma. No se sap amb certesa qui \xc3\xa9s l\'autor d\'aquest, per\xc3\xb2 s\'atribueix la seva creaci\xc3\xb3 als poetes V\xc3\xa1clav Bene\xc5\xa1-Sumavsky i Franti\xc5\xa1ek Z\xc3\xa1krejs, amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 del professor de m\xc3\xbasica polon\xc3\xa8s Julian Zuryzci. Aquest fet transcendental es deu principalment al fet que molt probablement el llibret original pertany\xc3\xa9s a un escriptor d\'origen franc\xc3\xa8s o alemany. Considerant el gran ressorgiment de la m\xc3\xbasica eslava cap a finals del segle XIX, majorment amb les \xc3\xb2peres de Bed\xc5\x99ich Smetana, amb influ\xc3\xa8ncies de Wagner i Liszt, el p\xc3\xbablic d\'aquella \xc3\xa8poca no hauria ent\xc3\xa8s que una de les seves \xc3\xb2peres nacionals es bas\xc3\xa9s en l\'obra d\'un literat for\xc3\xa0, ni escrit en cap altra llengua que no fos d\'origen eslau._NEWLINE_El llibret, creat en l\'estil de Meyerbeer i del Wagner de principis de la seva carrera, presenta situacions cl\xc3\xa0ssiques dins de la gran \xc3\xb2pera com poderoses escenes corals, \xc3\xa0ries, passatges de conjunt, i ballet. D\'altra banda, hi ha una confrontaci\xc3\xb3 no nom\xc3\xa9s en el triangle amor\xc3\xb3s format per la protagonista, el cavaller polon\xc3\xa8s Slavoj, i el pr\xc3\xadncep alemany Roderick, sin\xc3\xb3 entre els pobles pagans eslaus i els seus enemics els alemanys, de religi\xc3\xb3 cristiana. Aquest fet transcendeix encara m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del fet musical, portant les idees liter\xc3\xa0ries i musicals al terreny d\'una sensibilitat pol\xc3\xadtica no llunyana a la de l\'\xc3\xb2pera barroca._NEWLINE_L\'elecci\xc3\xb3 del llibret tamb\xc3\xa9 pot haver estat influenciat per la decisi\xc3\xb3 del compositor, despr\xc3\xa9s que les seves \xc3\xb2peres c\xc3\xb2miques, per provar sort en l\'escriptura d\'un treball seri\xc3\xb3s i tr\xc3\xa0gic. L\'escriptor Z\xc3\xa1krejs era, de fet, un dels tres autors relacionats amb el llibret de Vanda, mentre que la seva participaci\xc3\xb3 precisa en el text final es desconeix. L\'autor de la hist\xc3\xb2ria original escrita en polon\xc3\xa8s va ser el professor de Vars\xc3\xb2via Julian Surzycki, el text va ser tradu\xc3\xaft al txec per V\xc3\xa1clav Benes \xc5\xa0umavsk\xc3\xbd. Z\xc3\xa1krejs a continuaci\xc3\xb3 i en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb el compositor van escriure el llibret final._NEWLINE_La voluntat d\'utilitzar aquest text per part de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k sembla que nom\xc3\xa9s es va basar  en la voluntat de reconeixement del seu tema eslau, sense tenir en compte la seva qualitat liter\xc3\xa0ria. El llibret no t\xc3\xa9 car\xc3\xa0cter dram\xc3\xa0tic, t\xc3\xa9 una dicci\xc3\xb3 obsoleta, en algun moment ratlla la par\xc3\xb2dia i la narrativa s\'est\xc3\xa9n innecess\xc3\xa0riament en cinc actes, de manera que perd impuls._NEWLINE_La primavera de 1876 va veure la culminaci\xc3\xb3 de les controv\xc3\xa8rsies (probablement m\xc3\xa9s de naturalesa pol\xc3\xadtica que no art\xc3\xadstica), que havien deteriorat l\'atmosfera en la gesti\xc3\xb3 del Teatre Provisional de Praga. El director, Jan Nepomuk Ma\xc3\xbdr, es va veure obligat a dimitir i la instituci\xc3\xb3 va ser posteriorment absorbida pel que es coneixia com la Jove Administraci\xc3\xb3 Txeca, que al seu torn s\'havia focalitzat en la tasca de \xc2\xabdirigir el teatre cap a una direcci\xc3\xb3 purament art\xc3\xadstica, en l\'esperit txec\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nRepresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nLa nova direcci\xc3\xb3 del teatre d\'\xc3\xb2pera va triar per estrenar-se en el c\xc3\xa0rrec la recentment acabada Vanda de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k. Les mem\xc3\xb2ries del director Adolf \xc4\x8cech descriuen les dificultats associades amb els assajos per a una obra que requeria equips costosos per crear els escenaris necessaris, aix\xc3\xad com una gran orquestra i cor. Per la manca de pressupost, alguns elements importants de l\'escenografia es van haver d\'obviar i fins i tot es van haver de cantar en recitatius. Malgrat tots els obstacles i les dr\xc3\xa0stiques retallades que varen afectar la mateixa ess\xc3\xa8ncia de l\'obra, l\'estrena el 17 d\'abril de 1876 al Teatre Provisional de Praga va ser un \xc3\xa8xit rotund, tant pel p\xc3\xbablic i com per la cr\xc3\xadtica, i es refor\xc3\xa7\xc3\xa0 la posici\xc3\xb3 de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k en l\'escena musical txeca._NEWLINE_El mateix any de l\'estrena, l\'\xc3\xb2pera es va dur a terme al Teatre Provisional quatre vegades, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s una vegada durant la temporada seg\xc3\xbcent. El 1879, Franz Jaumer director de la Hofoper de Viena va expressar el seu inter\xc3\xa8s en l\'organitzaci\xc3\xb3 de l\'obra, seguint la recomanaci\xc3\xb3 de Johannes Brahms. Malgrat el fet que les negociacions estaven en curs, i que la premsa vienesa va anunciar Vanda com una de les noves \xc3\xb2peres per a la temporada seg\xc3\xbcent, el projecte va ser abandonat._NEWLINE_El 1883 per a la reobertura del Teatre Nacional de Praga, el compositor tenia l\'esperan\xc3\xa7a de ser capa\xc3\xa7 de posar en escena la seva \xc3\xb2pera en un escenari gran amb una adequada escenografia. Amb aquesta finalitat, fins i tot va fer una revisi\xc3\xb3 substancial de la partitura, per\xc3\xb2, el Teatre Nacional no va presentar Vanda aquest any, ni en els primers anys despr\xc3\xa9s de l\'obertura, i ni tan sols el 1901, quan el director Franti\xc5\xa1ek Adolf \xc5\xa0ubert va dirigir tot un seguit de les \xc3\xb2peres del compositor amb motiu del seu seixant\xc3\xa8 aniversari. Avui no est\xc3\xa0 clar per qu\xc3\xa8 l\'\xc3\xb2pera no va seguir endavant com estava previst. Vanda mai va apar\xc3\xa8ixer a l\'escenari una altra vegada durant la vida del compositor._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Dvorak, l\'\xc3\xb2pera va tornar a apar\xc3\xa8ixer per primer cop a Plze\xc5\x88 el 1925, i es convertia llavors en l\'\xc3\xbanica producci\xc3\xb3 teatral de l\'obra fora de Praga. El Teatre Nacional no va presentar Vanda fins al 1929, una mesura promoguda per Otakar Ostr\xc4\x8dil amb motiu del 25\xc3\xa8 aniversari de la mort del compositor. Aquesta reposici\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s va comptar amb tres actuacions. Va seguir un llarg silenci, i no va ser fins seixanta-dos anys despr\xc3\xa9s que Vanda es va poder escoltar en un \xc3\xbanic concert el 20 de maig de 1991, en el que era llavors el Teatre Smetana de Praga (avui l\'\xc3\x92pera Estatal)._NEWLINE_En els \xc3\xbaltims anys, el director Gerd Albrecht ha intentat fer aquesta \xc3\xb2pera m\xc3\xa9s "visible": el 1999, com a part d\'una s\xc3\xa8rie independent d\'enregistraments d\'\xc3\xb2pera de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k per als editors Orfeo, va fer l\'enregistrament m\xc3\xa9s complet de Vanda, fins al moment, de la versi\xc3\xb3 revisada per Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k el 1883. Aquesta versi\xc3\xb3 va estar compaginada, editada i restaurada pel c\xc3\xa8lebre music\xc3\xb2leg Alan Houtchens, considerat una de les autoritats mundials en la m\xc3\xbasica de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k. L\'esfor\xc3\xa7 de reconstrucci\xc3\xb3 va ser considerable, ja que la partitura original va quedar destru\xc3\xafda per un bombardeig aliat en la incursi\xc3\xb3 de 1943 a Leipzig. A inst\xc3\xa0ncies d\'Albrecht, i amb l\'ajuda dels manuscrits originals, el llibret impr\xc3\xa8s, les parts orquestrals, i la reducci\xc3\xb3 pian\xc3\xadstica de 1875, Alan Houtchens va aconseguir fer una edici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica de l\'\xc3\xb2pera, incorporant a m\xc3\xa9s fragments musicals i addicionals que el compositor mateix va rebutjar al principi._NEWLINE_Albrecht va seguir aquest esfor\xc3\xa7 el 2003 amb un concert de Vanda a Amsterdam i, poc despr\xc3\xa9s, amb motiu del 100\xc3\xa8 aniversari de la mort del compositor, en la que tamb\xc3\xa9 va dur a terme la primera posada en escena de l\'obra al Teatre Nacional de Praga, 75 anys despr\xc3\xa9s de la producci\xc3\xb3 de Ostr\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nActe I\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x80rea oberta al peu del castell de Wawel, a Crac\xc3\xb2via. Mentre un grup de joves noies dansen i canten en honor a Svatov\xc3\xadt, la de\xc3\xaftat de la primavera, la princesa Vanda i la seva germana conversen. Vanda admet la seva debilitat i la seva gran por a ocupar el tron de Pol\xc3\xb2nia, despr\xc3\xa9s de la mort del seu pare, el rei Krak. Entra llavors el temperamental cavaller polon\xc3\xa8s Slavoj, recordant a Vanda en una dol\xc3\xa7a roman\xc3\xa7a sobre la seva infantesa que van passar junts, i de com \xc3\xa9s de gran el seu amor per ella. Slavoj \xc3\xa9s un home de classe social popular, i no alimenta moltes esperances de conquerir la m\xc3\xa0 de la futura reina. Per\xc3\xb2 Vanda li declara el seu gran amor, i li diu que no ha de t\xc3\xa9mer res. Tots dos segellen la seva relaci\xc3\xb3 en un apassionat duo d\'amor._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, el so de les trompetes anuncien l\'aut\xc3\xa8ntica amena\xc3\xa7a contra l\'amor de Vanda i Slavoj. Un herald del pr\xc3\xadncep germ\xc3\xa0nic Roderick anuncia la voluntat del seu mestre, de casar-se amb Vanda, la filla del rei Krak. La protagonista torna a rebutjar l\'oferiment de Roderick, mentre que el gran sacerdot dels cultes pagans eslaus li ofereix la ins\xc3\xadgnia reial. Els temors de Vanda augmenten quan trons i llamps semblen confirmar la voluntat dels d\xc3\xa9us, obligant-la a acceptar el s\xc3\xadmbol de poder reial._NEWLINE_Mentre la nova reina es retira al castell, els s\xc3\xbabdits celebren a la seva nova governant amb una v\xc3\xadvida masurca. Durant la cerim\xc3\xb2nia de la coronaci\xc3\xb3, Vanda ofereix prof\xc3\xa8ticament fins a la seva pr\xc3\xb2pia vida, si cal per salvar el seu pa\xc3\xads. El solemne himne coral de la coronaci\xc3\xb3: Els nostres d\xc3\xa9us del cel i de la terra, \xc3\xa9s un dels moments cims de tota l\'\xc3\xb2pera. L\'acte es tanca al mig del missatge prof\xc3\xa8tic de Vanda, i l\'alegria popular per la pres\xc3\xa8ncia de la nova reina de Pol\xc3\xb2nia.\n_START_SECTION_\nActe II\n_START_PARAGRAPH_\nEn el mateix espai al costat de la fortalesa de Crac\xc3\xb2via, la nova reina no pot gaudir de les lloances del seu poble, ja que l\'amor que sent per Slavoj, un home d\'estrats socials m\xc3\xa9s baixos, \xc3\xa9s presagi de futurs desastres. El gran sacerdot anuncia llavors la necessitat d\'escollir un marit per a la reina. El bard Lum\xc3\xadr anuncia als tres caps tribals que aspiren a la m\xc3\xa0 de Vanda: Velislav, Vserad, i Vitomir, aix\xc3\xad com a altres nobles, que mitjan\xc3\xa7ant el combat amb arc i fletxa, llan\xc3\xa7a, i destral, determinaran la identitat del nou rei consort de Vanda._NEWLINE_Els tres pretendents fracassen i s\xc3\xb3n la riota del poble, mentre que Slavoj puja al recinte de combat i triomfa gloriosament. Vanda i els seus s\xc3\xbabdits ho accepten amb alegria, per\xc3\xb2 el gran sacerdot adverteix sobre el perill d\'aquesta uni\xc3\xb3 dispar. En el cl\xc3\xadmax del debat es presenta un cinqu\xc3\xa8 aspirant, el pr\xc3\xadncep alemany Roderick, declarant en una extensa balada totes les seves propietats i dominis, que posa als peus de la nova reina. Per\xc3\xb2 el fort temperament de Slavoj es fa present, desafiant a Roderick a un combat amb espases. Roderick \xc3\xa9s ven\xc3\xa7ut per Slavoj, mentre que Vanda li salva la vida. Per\xc3\xb2 lluny de resoldre la situaci\xc3\xb3, el duel ha provocat la ira d\'ambdues parts. Mentre Vanda i Slavoj creuen en la perspectiva d\'una nova felicitat junts, Roderick jura insolentment prendre venjan\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nActe III\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x80rea boscosa als turons a la nit, il\xc2\xb7luminada per la llum de la lluna, amb una est\xc3\xa0tua del d\xc3\xa9u del mal Chernobog al costat d\'una caverna._NEWLINE_Els personatges principals de l\'\xc3\xb2pera es presenten davant el d\xc3\xa9u negre Chernobog, per tal de canviar el curs de les seves respectives destinacions mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de la m\xc3\xa0gia negra. En un extens duo, Slavoj i Vanda confirmen el seu amor m\xc3\xbatuament, jurant protegir-se l\'un a l\'altre. La fetillera Homena es presenta a l\'altar del sacrifici, executant juntament amb les seves sacerdotesses una dansa pagana en honor a la fosca de\xc3\xaftat eslava._NEWLINE_Roderick s\'acosta al lloc amb alguns dels seus cavallers, procurant conquistar Vanda a trav\xc3\xa9s de la seducci\xc3\xb3 exercida per l\'or, invocant a les forces de la foscor. En una bella balada, explica sobre la seva primera trobada amb la princesa, durant una cacera al bosc._NEWLINE_En aquest moment, una nova confrontaci\xc3\xb3 entre Slavoj i Roderick sembla ser inevitable. Per\xc3\xb2 una vegada m\xc3\xa9s, Vanda aconsegueix calmar les dues parts. Mentre Bozena, la germana de Vanda, s\'acosta amb les seves donzelles, Roderick jura un cop m\xc3\xa9s venjar-se mortalment de Slavoj.\n_START_SECTION_\nActe IV\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'interior d\'un temple pag\xc3\xa0 amb figures d\'\xc3\xaddols i un foc per al sacrifici. Un solemne preludi anuncia que el mateix ser\xc3\xa0 celebrat pel gran sacerdot polon\xc3\xa8s. Aquesta vegada el sacrifici i l\'ofrena s\xc3\xb3n realitzats per aplacar la lluita que ha esclatat entre les forces alemanyes liderades per Roderick, i el poble polon\xc3\xa8s, del qual Vanda \xc3\xa9s sobirana. Bozena explica llavors not\xc3\xadcies de la batalla, primer a favor dels polonesos, despr\xc3\xa9s amb el proper triomf de l\'enemic, ja que les forces militars de Vanda no tenen cap esperan\xc3\xa7a._NEWLINE_Vanda es presenta, espasa en m\xc3\xa0 i coberta de sang, suplicant als d\xc3\xa9us la vict\xc3\xb2ria per als polonesos, encara al cost d\'oferir la seva pr\xc3\xb2pia vida a canvi. El gran sacerdot i el poble imploren als d\xc3\xa9us que els concedeixin el triomf, en un prolongat himne amb reminisc\xc3\xa8ncies de la m\xc3\xbasica lit\xc3\xbargica ortodoxa. Des de fora s\'escolten crits celebrant la vict\xc3\xb2ria. Entren els guerrers polonesos enaltint a la seva reina i cantant can\xc3\xa7ons de guerra. Tan sols la mateixa Vanda es troba angoixada. Ha prestat un solemne jurament als d\xc3\xa9us, i \xc3\xa9s conscient que ha arribat la fi de la seva vida.\n_START_SECTION_\nActe V\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x80mplia terrassa a Wawel, la fortalesa de Crac\xc3\xb2via, amb vista al riu V\xc3\xadstula. Al so d\'una bella pastoral, Vanda i Slavoj contemplen junts la seva \xc3\xbaltima alba a Crac\xc3\xb2via. Ha arribat el dia de fer el sacrifici. El gran sacerdot es presenta amb Bozena per recordar a la reina de la seva promesa als d\xc3\xa9us. Malgrat les protestes de Slavoj i de Bozena, Vanda s\'acomiada del seu estimat i de la vida en un bell mon\xc3\xb2leg, llan\xc3\xa7ant-se posteriorment al riu V\xc3\xadstula com a compliment de la seva promesa._NEWLINE_El cor celebra a un creixent himne la seva eterna gratitud a Vanda pel seu sacrifici a favor del poble polon\xc3\xa8s. El cos de la reina morta ser\xc3\xa0 col\xc2\xb7locat en un lloc sagrat a les muntanyes a manera d\'etern i sublim recordatori de la gratitud i la seva bondat.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi musical\n_START_PARAGRAPH_\nVanda constitueix alhora la primera exploraci\xc3\xb3 per part del compositor txec dins del terreny de la grand op\xc3\xa9ra francesa de fastu\xc3\xb3s espectacle aix\xc3\xad com un dels casos m\xc3\xa9s peculiars dins del repertori de l\'\xc3\xb2pera eslava. \xc3\x89s una obra opulenta, que exigeix energia, imaginaci\xc3\xb3 i esfor\xc3\xa7 de les seves forces instrumentals i vocals. La hist\xc3\xb2ria, que alterna entre el mite i la hist\xc3\xb2ria, no \xc3\xa9s el candidat m\xc3\xa9s obvi per a una representaci\xc3\xb3 en temps m\xc3\xa9s moderns._NEWLINE_La trama es divideix en cinc actes relativament curts, de manera que la durada total de l\'\xc3\xb2pera no excedeixi la longitud comuna per a una \xc3\xb2pera de tres actes. La concepci\xc3\xb3 general de l\'obra \xc3\xa9s t\xc3\xadpic de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k, cada acte representa un flux continu de m\xc3\xbasica, per\xc3\xb2, dividit en n\xc3\xbameros de solos individuals, cors i conjunts. D\'acord amb el tema, el compositor va incorporar trets eslaus en la seva partitura -fins i tot polonesos, com \xc3\xa9s el cas de la masurca del tercer acte. El teixit musical tamb\xc3\xa9 revela certs leitmotiv, encara que aquests no s\xc3\xb3n tractats amb tal consist\xc3\xa8ncia tal com ho fa m\xc3\xa9s tard a Rusalka. Vanda cont\xc3\xa9 grans i desafiants \xc3\xa0ries assignades als protagonistes Vanda i Slavoj, can\xc3\xa7ons de car\xc3\xa0cter estr\xc3\xb2fic com veiem en els personatges del bard Lum\xc3\xadr i de la fetillera Homena, o balades de tall dram\xc3\xa0tic cantades pel car\xc3\xa0cter de Roderick. Les grans escenes corals van ser compostes en forma d\'extensos himnes narratius, amb tocs musicals suggerits per la m\xc3\xbasica lit\xc3\xbargica eslava. La gran riquesa harm\xc3\xb2nica prove\xc3\xafda per Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k, adquirida per l\'experi\xc3\xa8ncia de la creaci\xc3\xb3 de les seves cinc simfonies, prediu ja el meravell\xc3\xb3s m\xc3\xb3n musical de les seves \xc3\xbaltimes dues \xc3\xb2peres, Rusalka (1901) i Armida (1904)._NEWLINE_En dos llocs, Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k empra motius d\'obres anteriors: per a l\'\xc3\xa0ria inicial de Vanda Jo era feli\xc3\xa7, tranquil\xc2\xb7la i alegre, es basa en el tema de la desena can\xc3\xa7\xc3\xb3 del cicle Xiprers, i el duo de Vanda i Slavoj fa servir la m\xc3\xbasica del duo de Harald i Alvina de la seva primera \xc3\xb2pera Alfred. Tot i que Vanda no \xc3\xa9s una de les obres mestres de Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k, i la seva representaci\xc3\xb3 exn\xc3\xa8nica requeriria una trama m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida i m\xc3\xa9s dram\xc3\xa0tic, \xc3\xa9s una obra de maduresa qu\xc3\xa8, durant els seus moments m\xc3\xa9s potents, pot comparar-se amb el millor que produeix Dvo\xc5\x99\xc3\xa1k per a l\'\xc3\xb2pera._NEWLINE_At\xc3\xa8s que la partitura original es va perdre durant la Segona Guerra Mundial, estem aqu\xc3\xad davant d\'un dels grans enigmes de la producci\xc3\xb3 d\'un compositor majorment celebrat per la seva m\xc3\xbasica simf\xc3\xb2nica, de cambra, i instrumental, que per la seva producci\xc3\xb3 d\'obres l\xc3\xadriques per a l\'escena.'