b"\n_START_ARTICLE_\nBramanisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl bramanisme (del s\xc3\xa0nscrit \xe0\xa4\xac\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\xb0\xe0\xa4\xbe\xe0\xa4\xb9\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\xae\xe0\xa4\xa3 br\xc4\x81hma\xe1\xb9\x87a) \xc3\xa9s un sistema social i religi\xc3\xb3s de l'\xc3\x8dndia (vers 900 - 400 aC) intermediari entre el vedisme (vers 1800 - 900 aC) i l'hinduisme (estructurat a partir del 400 aC), que es fonamenta en la divisi\xc3\xb3 de la societat en castes heredit\xc3\xa0ries. Es tracta d'una visi\xc3\xb3 b\xc3\xa0sicament ritualista del Rigveda (primers texts v\xc3\xa8dics) que es despr\xc3\xa8n dels vedes posteriors (Yajurveda, Samaveda) i d'altres obres com els Brahmana o el Manusmriti. Aquesta preponder\xc3\xa0ncia del ritualisme va permetre que la influ\xc3\xa8ncia de la casta dels bramans esdevingu\xc3\xa9s dominant a l'\xc3\x8dndia fins a la instauraci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia.\n_START_SECTION_\nDerivat del vedisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl bramanisme deriv\xc3\xa0 del vedisme, primitiva religi\xc3\xb3 panteista dels indoaris, fonamentada en les ensenyances dels Vedes (segle XIV aC). Conserv\xc3\xa0 les divinitats de l'antic pante\xc3\xb3 v\xc3\xa8dic, per\xc3\xb2 les creences es transformaren i es forjaren dogmes metaf\xc3\xadsics com el principi del karma (segons el qual la conducta humana determina m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la mort la condici\xc3\xb3 futura) i la metempsicosi (transmigraci\xc3\xb3 de l'\xc3\xa0nima en el moment de la mort). I en sorg\xc3\xad una poderosa i privilegiada casta sacerdotal, la dels bramans, conforme amb els r\xc3\xadgids preceptes del Manava-Darma-Sastra, o Manu Smriti (antiga civilitzaci\xc3\xb3 \xc3\xadndia).\n_START_SECTION_\nNe bramanisme o hinduisme\n_START_PARAGRAPH_\nS'ha dit que milions d'indis reprimits per les severes lleis religioses, pel jou de les castes i per un dest\xc3\xad inevitable i terrible, sentiren de sobte un alleujament d'amor i d'esperan\xc3\xa7a amb la pr\xc3\xa8dica de Siddharta Gautama. Una nova moral, la del credo budista, caracteritz\xc3\xa0 la vida i l'art dels hind\xc3\xbas durant mil anys. Per\xc3\xb2 en el segle VIII desaparegu\xc3\xa9, despla\xc3\xa7ada pel renaixement de l'antiga religi\xc3\xb3 bram\xc3\xa0nica, si b\xc3\xa9 profundament reformada pel budisme, al qual absorb\xc3\xad._NEWLINE_La denominaci\xc3\xb3 de ne bramanisme abra\xc3\xa7a en l'actualitat una multiplicitat de religions i sectes en constant mutaci\xc3\xb3. El fons com\xc3\xba de totes elles, el trobem en la tend\xc3\xa8ncia monoteista de l'\xc3\xa0nima, no obstant els milers de d\xc3\xa9us concebuts per la impressionant imaginaci\xc3\xb3 hind\xc3\xba._NEWLINE_Quan un hind\xc3\xba devot concep el seu d\xc3\xa9u d'una manera particular i amb determinats atributs, pot fundar una secta, i esdev\xc3\xa9 guru (conductor) dels seus seguidors._NEWLINE_Entre aquestes innumerables sectes del ne bramanisme hi ha en l'actualitat dos cultes dominants: el de Xiva i el de Vixnu, les dues grans divinitats m\xc3\xa9s venerades a l'\xc3\x8dndia. Les dues formen, amb Brama, una trinitat anomenada trimurti. Brama, el creador de tot el que existeix, ess\xc3\xa8ncia de poder, intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia i bondat, \xc3\xa9s el d\xc3\xa9u m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s. Per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s especialment venerat, perqu\xc3\xa8 manca d'aparen\xc3\xa7a objectiva; es troba en l'\xc3\xa0nima suprema i intangible que anima totes les criatures.\n_START_SECTION_\nXivaisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl culte de Xiva pot semblar desconcertant per a la mentalitat occidental: \xc3\xa9s el d\xc3\xa9u de la destrucci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com Brama \xc3\xa9s el de la creaci\xc3\xb3 i Vixnu de la conservaci\xc3\xb3. Malgrat tot, en la concepci\xc3\xb3 dels hind\xc3\xbas, la vida \xc3\xa9s una constant mutaci\xc3\xb3, una eterna transformaci\xc3\xb3 sense principi ni fi, animada pel terrible Xiva. Una constant destrucci\xc3\xb3 o transformaci\xc3\xb3 dona a les coses i als \xc3\xa9ssers una aparen\xc3\xa7a il\xc2\xb7lus\xc3\xb2ria i canviant. N\xc3\xa9ixer i morir s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 aparences. La fecunditat de la terra i de l'esp\xc3\xa8cie es consuma en cicles de vida i de mort, merc\xc3\xa8s a Xiva, que, en ser el perpetu destructor, permet la constant procreaci\xc3\xb3 i transformaci\xc3\xb3 de tot el que existeix._NEWLINE_Xiva potser \xc3\xa9s el d\xc3\xa9u m\xc3\xa9s antic. Hi ha qui l'identifica amb Agni, l'antiga divinitat del foc. En el segle XII, Bhairarasa fund\xc3\xa0 la secta dels lingayats, adoradors de Xiva. Com a s\xc3\xadmbol de la transformaci\xc3\xb3 fecunda, se l'associ\xc3\xa0 a Kali, la seva esposa, i a tots dos se'ls brind\xc3\xa0 un culte de ritus sanguinaris i orgi\xc3\xa0stics, la ressaca dels quals encara subsisteix en certa secta de fan\xc3\xa0tics anomenats els xiva\xc3\xaftes de la m\xc3\xa0 esquerra.\n_START_SECTION_\nEl vixnuisme\n_START_PARAGRAPH_\nPer als hind\xc3\xbas, Vixnu el d\xc3\xa9u de l'amor i de la fe; es manifesta en formes molt diverses, ja com un heroi m\xc3\xadtic, ja com un animal o en altres moltes formes. Aquestes encarnacions, anomenades avatars de Vixnu, de les quals deu s\xc3\xb3n les m\xc3\xa9s importants, motiven cultes especials. Quan els missioners predicaren la doctrina de Crist, es trobaren que, en molts casos, aquest era ent\xc3\xa8s pels hind\xc3\xbas com si fos un dels avatars de Vixnu._NEWLINE_Hi ha en el vixnuisme dues encarnacions que abracen la major popularitat: Rama i Krixna. Rama \xc3\xa9s l'heroi del Ramayana, les famoses epopeies nacionals. Ambd\xc3\xb3s s\xc3\xb3n venerats com a personificacions de Vixnu. Rama \xc3\xa9s l'esp\xc3\xb2s de la fidel i abnegada Sita (i com Vixnu ho \xc3\xa9s de Lakshmi, dea de la bellesa), i pel seu amor compl\xc3\xad les descomunals gestes de la conquista de l'\xc3\x8dndia. Krixna \xc3\xa9s l'amant seductor de totes les dones; per aix\xc3\xb2 aquestes li tributen un culte apassionat.\n_START_SECTION_\nRitus i idolatries dels cultes ne-bram\xc3\xa0nics\n_START_PARAGRAPH_\nLes sectes dels ne-bram\xc3\xa0nics comparteixen la devoci\xc3\xb3 popular dels hind\xc3\xbas amb la veneraci\xc3\xb3 dels genis de l'aire i dels animals malvats. La serp i la vaca s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s venerats. Cap poble de l'\xc3\x8dndia els nega l'homenatge div\xc3\xad. Els budistes del Nepal, els bramans de la vall del Ganges, els salvatges de Gondwana, eviten igualment com el pitjor dels crims la mort d'una vaca o d'una serp. La imatge d'aquest \xc3\xbaltim animal est\xc3\xa0 en tots els temples al costat de les est\xc3\xa0tues dels d\xc3\xa9us. Se la consagra a Vixnu, com el mico, mentre que el brau i la vaca pertanyent m\xc3\xa9s aviat a Xiva._NEWLINE_Els hind\xc3\xbas, qualsevol que sia la secta a la qual pertanyen, repeteixen a cor les seves preg\xc3\xa0ries: ajudant la seva mem\xc3\xb2ria amb certa esp\xc3\xa8cie de rosaris, compleixen penit\xc3\xa8ncies, mortificacions i vots pietosos. Centenars de milers de peregrins concorren als santuaris i llocs sagrats com Benar\xc3\xa9s (on tot hind\xc3\xba anhela arribar almenys una vegada en la vida), i els marges del Ganges, el riu sagrat en les aig\xc3\xbces del qual es purifiquen els fidels._NEWLINE_L'hinduisme compromet els seus fidels durant tota la seva vida amb ritus de consagraci\xc3\xb3, el primer dels quals \xc3\xa9s el del naixement. Equival al baptisme cat\xc3\xb2lic; per\xc3\xb2 en comptes de posar sal en la boca del petit, se li dona, amb una cullereta d'or, mel fosa amb mantega._NEWLINE_La primera sortida de la casa (als quatre mesos), el primer aliment s\xc3\xb2lid (als sis mesos), i el primer tall de cabell (als tres anys), tamb\xc3\xa9 comporten determinades cerim\xc3\xb2nies._NEWLINE_A una edat variable, segons les castes, entre els 8 i els 24 anys, t\xc3\xa9 lloc la iniciaci\xc3\xb3 (upanayana). El jove \xc3\xa9s confiat a un mestre espiritual perqu\xc3\xa8 li ensenyi els veda i resti al seu servei fins al moment de casar-se, dormint sobre el terra nu i tallant la llenya per al foc sagrat._NEWLINE_Molt important \xc3\xa9s el ritu del matrimoni, que s'efectua al costat del foc sagrat, que no s'ha de deixar apagar en cap llar. Al red\xc3\xb3s d'aquest foc els esposos efectuen tres voltes, ella hi aboca grans d'arr\xc3\xb2s, ell recita versos dels Vedes. Despr\xc3\xa9s fan junts set passes i la cerim\xc3\xb2nia resta conclosa._NEWLINE_Quan ha esdevingut cap de fam\xc3\xadlia, el jove hind\xc3\xba presideix els ritus dom\xc3\xa8stics; realitza les ofrenes quotidianes als d\xc3\xa9us i als esperits dels avantpassats; recita els texts sagrats i s'ocupa del culte dels morts. Els cad\xc3\xa0vers s\xc3\xb3n cremats; solament els dels ascetes i dels infants menors de dos anys s\xc3\xb3n soterrats._NEWLINE_Per contra, per als grans ritus i els grans sacrificis \xc3\xa9s necessari l'obra dels sacerdots. Nom\xc3\xa9s els bramans coneixen l'art i el secret d'aquestes complicades cerim\xc3\xb2nies, que no admeten el menor equ\xc3\xadvoc."