b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria de Torredeneg\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nConserva encara l\'estructura rom\xc3\xa0nica del segle XII. La planta \xc3\xa9s rectangular i de nau \xc3\xbanica. L\'interior de la nau presenta una volta de can\xc3\xb3 i l\'absis s\'obre amb un arc preabsidal. L\'absis \xc3\xa9s semicircular amb el parament format per grans carreus escairats i de bona talla menys a la base, on s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans i irregulars. L\'absis presenta una cornisa de peces trapezo\xc3\xafdals en bisell i dues obertures: una al centre, amb arc de mig punt de pedra \xc3\xbanica i d\'una esqueixada; l\'altra rectangular al cant\xc3\xb3 de migdia. La portalada s\'obre al mur de migdia. T\xc3\xa9 dues columnes a banda i banda amb base llisa i capitell decorat amb motius vegetals. L\'arquivolta t\xc3\xa9 un bord\xc3\xb3 que segueix les columnes, una franja ampla sense decoraci\xc3\xb3 i una banda lleugerament encorbada, decorada amb palmetes sense interrupci\xc3\xb3. Alguns elements originals es conserven al Museu Dioces\xc3\xa0 de Solsona. Al frontis s\'al\xc3\xa7a un campanar d\'espadanya amb dues obertures. T\xc3\xa9 enganxada la rectoria.\n_START_SECTION_\nNot\xc3\xadcies hist\xc3\xb2riques\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera not\xc3\xadcia \xc3\xa9s del 1142. \xc3\x89s un document que l\'anomena "Sancte Marie de Turre de Neg\xc3\xb3". Aquest top\xc3\xb2nim fa refer\xc3\xa8ncia a torre o mas fortificat, al voltant del qual s\'estenia una zona que devia tenir per senyor un tal Enneg o Enneg\xc3\xb3, persona de la primera \xc3\xa8poca de la conquesta. En el seu terme hi havia ja al Segle XI diverses propietats feudals sota el domini dels comtes d\'Urgell. Al segle XI apareix com a senyor Amaltruda, de la fam\xc3\xadlia vescomtal de Cardona. El 1158 posse\xc3\xafen aquest sector Pere i Arnau de Freixenet, que feren donacions de terres a Santa Maria de Solsona. Als documents, doncs, dels segles XI-XII, Torredeneg\xc3\xb3 \xc3\xa9s ent\xc3\xa8s com un terme si fa no fa est\xc3\xa8s, amb diferents masos escampats. L\'any 1313 adquir\xc3\xad la categoria de parr\xc3\xb2quia. El 1593, amb la creaci\xc3\xb3 del Bisbat de Solsona, encara la mantenia, per b\xc3\xa9 que posteriorment la perd\xc3\xa9. Segons una llinda datada l\'any 1660, a la segona meitat del segle XVII l\'esgl\xc3\xa9sia va ser ampliada pel cant\xc3\xb3 nord amb un cos que servia de sagristia. Tamb\xc3\xa9 s\'hi afeg\xc3\xad un cor post\xc3\xads. Des de 1936 la seva portalada es conserva al Museu Dioces\xc3\xa0 i Comarcal de Solsona. A l\'esgl\xc3\xa9sia en el seu lloc hi havia una porta nova, que intentava recordar l\'original. Finalment la direcci\xc3\xb3 del Museu, a inst\xc3\xa0ncies de la gent del poble, el 1988, restitu\xc3\xad a la portalada del temple el complement de columnes, capitells i arcada que hi havia hagut.'