b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa8lix de Valois\n_START_SECTION_\nLlegenda del c\xc3\xa9rvol\n_START_PARAGRAPH_\nJoan de Mata havia tingut una visi\xc3\xb3 on va veure Crist, amb una creu vermella i blava, que bene\xc3\xafa altres dos, un de blanc i un musulm\xc3\xa0, intercanviant-los entre si. En comentar la visi\xc3\xb3 amb altres persones, van trobar que el papa n\'havia tingut la mateixa, i la van interpretar com un senyal que havien de fundar un orde per a la redempci\xc3\xb3 de captius, que intercanvi\xc3\xa9s cristians captius per infidels. Poc despr\xc3\xa9s, essent al bosc on tenien l\'ermita i amb F\xc3\xa8lix de Valois, van veure un c\xc3\xa9rvol que portava una creu, blau i vermella com la que havia vist en la seva visi\xc3\xb3, entre les banyes; seguint-lo, van veure que bevia tranquil\xc2\xb7lament a una font per a refrescar-se i que, despr\xc3\xa9s de beure, va postrar-se davant dels dos eremites i va marxar._NEWLINE_Van interpretar el fet com un senyal de D\xc3\xa9u que havien de posar en marxa la fundaci\xc3\xb3 de l\'orde que la visi\xc3\xb3 els havia transm\xc3\xa8s. Despr\xc3\xa9s, van fundar al mateix lloc la casa mare de l\'orde, donant-li el nom de Cerfroid (de "cerf", c\xc3\xa9rvol, i "froid", fred, perqu\xc3\xa8 el c\xc3\xa9rvol es refrescava a la font).\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'hagiografia trinit\xc3\xa0ria afirmava que havia estat canonitzat per Urb\xc3\xa0 IV l\'1 de maig de 1262, per\xc3\xb2 que la butlla i acta de canonitzaci\xc3\xb3 s\'havien perdut; segons aix\xc3\xb2, el 1215, ja se celebrava el sant a la lit\xc3\xbargia de Meaux. El 21 d\'octubre de 1666, Alexandre VII va confirmar el culte a inst\xc3\xa0ncia de Llu\xc3\xads XIV de Fran\xc3\xa7a, que volia donar prestigi a la fam\xc3\xadlia reial francesa. A partir de llavors, el seu culte es va estendre arreu.\n_START_SECTION_\nDubtes sobre la historicitat del personatge\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha cap document contemporani que esmenti F\xc3\xa8lix de Valois, mentre que la traject\xc3\xb2ria de Joan de Mata \xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment reconstru\xc3\xafble als documents. Dos documents de 1208 i 1210 citen un F\xc3\xa8lix com a ministre a la casa de Marsella, sense cap altra dada. Nom\xc3\xa9s a la Seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de ben entrat el segle\xc2\xa0xiii es parla de "dos homes de santa vida" que havien viscut junts com a anacoretes i havien anat a Roma. Fins al 1497 no apareix el nom: "Felicius anachoreta" en l\'obra de Gaguin i nom\xc3\xa9s al final del segle\xc2\xa0xvi s\'hi afegeix "Valesius", referint-se a la regi\xc3\xb3 del Valois, on hauria viscut. Tampoc no hi havia cap const\xc3\xa0ncia de culte o veneraci\xc3\xb3, ni se\'n conservaven rel\xc3\xadquies._NEWLINE_Sembla que van ser els trinitaris de Par\xc3\xads que, desitjosos de tenir un fundador de sang reial, van "inventar" la figura de F\xc3\xa8lix de Valois al segle XVII, fent-lo membre de la dinastia regnant i reelaborant una biografia que el portava a les croades. La p\xc3\xa8rdua de la butlla de canonitzaci\xc3\xb3 d\'Urb\xc3\xa0 IV, que seria l\'\xc3\xbanic document que podia provar la sea exist\xc3\xa8ncia, podia donar versemblan\xc3\xa7a a la hist\xc3\xb2ria. Mentrestant, van anar apareixent c\xc3\xb2pies de documents antics, tots desapareguts per accident, que, "a posteriori" donaven proves de les activitats i santedat de F\xc3\xa8lix de Valois. La intervenci\xc3\xb3 de Llu\xc3\xads XIV de Fran\xc3\xa7a, que va pressionar el papa, va fer que fos "recanonitzat" i la hist\xc3\xb2ria del sant s\'accept\xc3\xa9s com a v\xc3\xa0lida.'