b'\n_START_ARTICLE_\nUlldecona\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls antecedents m\xc3\xa9s antics d\'assentament al Castell s\xc3\xb3n d\'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica (s. V-I aC). La romanitzaci\xc3\xb3 del territori a partir del segle II aC va comportar la implantaci\xc3\xb3 de nous sistemes d\'ocupaci\xc3\xb3 i espletament del territori, provocant l\'abandonament del poblat ib\xc3\xa8ric del Puig del Castell. Despr\xc3\xa9s d\'un llarg per\xc3\xadode d\'abandonament, el puig del Castell \xc3\xa9s ocupat en \xc3\xa8poca \xc3\xa0rab (S. IX), construint damunt de les restes de l\'antic poblat. La conquesta dels territoris m\xc3\xa9s meridionals de Catalunya s\'inicia l\'any 1148 amb la presa de Tortosa per Ramon Berenguer IV, amb la donaci\xc3\xb3 de la major part dels territoris conquerits als ordes militars que el van ajudar: els Templers i els Hospitalers. La fortalesa sarra\xc3\xafna d\'Ulldecona fou concedida l\'any 1180 als hospitalers amb l\'obligaci\xc3\xb3 d\'edificar un nou Castell Cristi\xc3\xa0._NEWLINE_El Castell Cristi\xc3\xa0 i el seu territori va formar part de la frontera catalana amb els sarra\xc3\xafns fins a les campanyes de Val\xc3\xa8ncia de Jaume I, iniciades cap al 1230. El 1222 Guillem Ramon de Montcada conced\xc3\xad la primera Carta Pobla permetent l\'edificaci\xc3\xb3 de nous habitatges entre ambdues muralles. Fou el 1273 quan Frai Ramon Berenguer, mestre d\'Amposta i hospitaler conced\xc3\xad la segona Carta Pobla donant llic\xc3\xa8ncia als habitants d\'Ulldecona per a anar a viure a la vall de la Foia, essent aquest l\'origen de l\'actual vila d\'Ulldecona._NEWLINE_En 1836, durant la primera guerra carlina, visqu\xc3\xa9 la batalla d\'Ulldecona, en la que els carlins de Ramon Cabrera causaren la derrota dels liberals del governador militar de Tarragona Mart\xc3\xadn Jos\xc3\xa9 Iriarte.\n_START_SECTION_\nConvent de Sant Dom\xc3\xa8nec (actualment Casa de la Vila)\n_START_PARAGRAPH_\nEdifici de transici\xc3\xb3 entre el barroc i el neocl\xc3\xa0ssic, segle XVIII, de planta quadrada organitzat al voltant d\'un bonic claustre central de cinc arcs per banda. L\'any 1991 s\'hi va fer una remodelaci\xc3\xb3 interna per tal d\'adaptar-lo a les necessitats administratives de l\'Ajuntament per\xc3\xb2, se\'n respect\xc3\xa0 la configuraci\xc3\xb3 i, a la paret del claustre que faltava es va posar una moderna estructura met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica. La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s un pany rectangular de carreus. La porta \xc3\xa9s allindanada amb un emmarcament classicista i dalt la porta hi ha una forn\xc3\xadcula amb la imatge de Sant Lluc patr\xc3\xb3 d\'Ulldecona.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia del Roser (actualment Casa de Cultura)\n_START_PARAGRAPH_\nDavant mateix de l\'antic Convent de Sant Dom\xc3\xa8nec (Ajuntament) hi ha la Casa de la Cultura, edifici modern que s\'ha restaurat respectant l\'antiga esgl\xc3\xa9sia del Roser de planta rectangular de cinc trams i absis quadrat, amb capelles laterals entre contraforts a la nau; el tram de la nau que toca a l\'absis vol simular un creuer._NEWLINE_Sobre l\'antic cor i estenent-se cap al centre de l\'esgl\xc3\xa9sia s\'hi ha situat la biblioteca. La coberta \xc3\xa9s de creueria i s\'ha rematat el pseudocreuer amb una interessant c\xc3\xbapula esf\xc3\xa8rica de metall. La porta \xc3\xa9s dovellada d\'arc de mig punt i el campanar \xc3\xa9s poc alt i de secci\xc3\xb3 quadrada._NEWLINE_L\'exterior s\'ha completat amb pilars i llindes a manera de falsos contraforts i un petit jard\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nPintures Rupestres\n_START_PARAGRAPH_\nLes pintures rupestres d\'Ulldecona foren declarades Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1998, conjuntament amb la resta d\'abrics d\'art rupestre que configuren l\'arc mediterrani de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica._NEWLINE_Es tracta d\'un total de 13 abrics que configuren el conjunt m\xc3\xa9s important, complex i ben conservat d\'art rupestre d\'estil llevant\xc3\xad de tota Catalunya._NEWLINE_La primera troballa es va produir el 31 de mar\xc3\xa7 de 1975 a l\'abric V de la partida d\'Ermites. Aquest descobriment va anar a c\xc3\xa0rrec del Grup Espeleol\xc3\xb2gic d\'Ulldecona (GEU). A partir d\'aquell moment, i mitjan\xc3\xa7ant l\'Escola Catalana d\'Espeleologia i la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de l\'Equip de Recerques Espeleol\xc3\xb2giques (ERE) i de l\'Espeleo-Club Sabadell (ECS), es van produir els descobriments dels altres abrics._NEWLINE_Aquestes pintures van des del naturalisme fins a l\'esquematitzaci\xc3\xb3 i la seva dataci\xc3\xb3 s\'ha establert entre un moment precer\xc3\xa0mic (6000 - 5000 aC) i l\'edat del bronze (entre el segon i el primer mil\xc2\xb7lenni aC)._NEWLINE_Els colors utilitzats s\xc3\xb3n b\xc3\xa0sicament els vermells i negres. D\'entre tot el conjunt cal destacar l\'Abric I d\'Ermites per la gran quantitat de figures que conserva, havent-se comptabilitzat fins a 170 restes. L\'escena representada \xc3\xa9s la cacera, essent el c\xc3\xa9rvol l\'animal m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent, mentre que les figures humanes que hi apareixen s\xc3\xb3n arquers preparats per a l\'acci\xc3\xb3._NEWLINE_Actualment es visiten els abrics seg\xc3\xbcents:_NEWLINE_Abric1, on trobem una magn\xc3\xadfica escena de cacera molt ben conservada i amb un clar estil narratiu i naturalista a manera de relat m\xc3\xadtic. Les seves petites i detallades figures estan disposades a manera d\'estrat\xc3\xa8gia de cacera on cada ca\xc3\xa7ador juga un paper important en la composici\xc3\xb3 per a rodejar i matar a un grup de c\xc3\xa9rvols i cabres. Sorpr\xc3\xa8n el dinamisme del conjunt per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 els detalls anat\xc3\xb2mics i din\xc3\xa0mics de les seves figures. Fins i tot es poden observar detalls est\xc3\xa8tics i tecnol\xc3\xb2gics. A l\'escena tamb\xc3\xa9 destaquen figures enigm\xc3\xa0tiques com El Bruixot, el C\xc3\xa9rvol siluetejat o La Dona. Tot i tractar-se d\'una escena prehist\xc3\xb2rica, el seu clar estil narratiu ens ha portat a batejar-la com La Llegenda m\xc3\xa9s antiga de Catalunya. Des del 2009 les visites guiades es realitzen amb una nova plataforma adaptada a grups de 12 visitants._NEWLINE_Abric 4 o Cova Fosca: situat al centre del conjunt, es tracta d\'un gran abric on podem trobar figures d\'estil semiesquem\xc3\xa0tic i esquem\xc3\xa0tic-abstracte. De significat enigm\xc3\xa0tic, aquestes figures conformen un complement necessari per a comprendre tot el conjunt, la seva complexitat i evoluci\xc3\xb3 en un llarg per\xc3\xadode de temps i en l\'aprenentatge de les comunicacions gr\xc3\xa0fiques humanes. _NEWLINE_Abric 8 (visita opcional): \xc3\xa9s l\'abric m\xc3\xa9s proper a l\'Ermita de la Pietat i que fins a l\'any 2016 havia restat del tot inaccessible per a les visites. En ell podem trobar 6 figures naturalistes entre les quals destaquen, un fant\xc3\xa0stic ca\xc3\xa7ador est\xc3\xa0tic amb uns detalls est\xc3\xa8tics magn\xc3\xadficament pintats i conservats. Al seu costat trobem un cabra jove molt ben proporcionada i estilitzada tamb\xc3\xa9 en actitud est\xc3\xa0tica. _NEWLINE_Davant de la dificultat de poder accedir a bona part dels abrics pintats i com a complement a la visita in-situ, es va crear el 2006 el Centre d\'Interpretaci\xc3\xb3 d\'Art Rupestre Abrics de l\'Ermita, que forma part de la Ruta de l\'Art Rupestre del Museu d\'Arqueologia de Catalunya._NEWLINE_El CIAR est\xc3\xa0 ubicat als baixos de l\'Ermita de la Pietat i representa tant un punt de partida com un complement al conjunt, donada la dificultat per a accedir a molts dels abrics. El fet d\'estar situat a pocs metres dels abrics, facilita molt la comprensi\xc3\xb3 de l\'espai i de la seva utilitzaci\xc3\xb3 prehist\xc3\xb2rica. Fou dissenyat per tal d\'apropar el visitant a les nombroses restes que els abrics atresoren. Per a tal finalitat s\'han utilitzat m\xc3\xbaltiples recursos gr\xc3\xa0fics i gran nombre de fotografies i calcs de les pintures que fan que els visitants s\'apropin de forma molt amena, a un coneixement \xc3\xb2ptim d\'aquest llegat. En el CIAR podem aprendre l\'Art Rupestre com a fenomen mundial, a la vegada que diferenciem l\'Art Llevant\xc3\xad en el seu \xc3\xa0mbit cronol\xc3\xb2gic general i el conjunt de la Serra de Godall en particular. Tamb\xc3\xa9 es disposa d\'un original audiovisual curt d\'animaci\xc3\xb3 d\'uns 4 minuts i des del 2009, disposa d\'un joc interactiu amb pantalla gegant Nosaltres Ca\xc3\xa7adors que d\'una forma m\xc3\xa9s l\xc3\xbadica i rigorosa a la vegada, ens apropa a les estrat\xc3\xa8gia de cacera que realitzaven els nostres avantpassats de fa uns 8000 anys. All\xc3\xa0 mateix es pot realitzar la desc\xc3\xa0rrega de l\'aplicaci\xc3\xb3 e-Art  que permet contemplar l\'Abric 1 en realitat augmentada.\n_START_SECTION_\nErmita del Lorito i creu de terme\n_START_PARAGRAPH_\nSituades a la sortida del poble en direcci\xc3\xb3 a Vinar\xc3\xb2s, la capella est\xc3\xa0 dedicada a la Mare de D\xc3\xa9u del Loreto. Es tracta d\'un edifici de planta rectangular format per una estan\xc3\xa7a interior quadrada i un porxo delimitat per tres grans arcades de mig punt sobre pilars de secci\xc3\xb3 quadrada i coberta de volta de creueria amb nervis sobre m\xc3\xa8nsules. La teulada \xc3\xa9s a quatre vessants i t\xc3\xa9 una petita espadanya. No hi ha refer\xc3\xa8ncies documentals que puguen datar-ne l\'\xc3\xa8poca de construcci\xc3\xb3._NEWLINE_L\'any 1966 l\'edifici va \xc3\xa9sser restaurat, ja que estava en un avan\xc3\xa7at estat de degradaci\xc3\xb3._NEWLINE_De la creu g\xc3\xb2tica destaquen el capitell i la creu esculturals. La creu original que estava a la Mera es destru\xc3\xad el 1936, per\xc3\xb2 una c\xc3\xb2pia del Poble Espanyol de Barcelona en permet\xc3\xa9 la restauraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCreus de terme\n_START_PARAGRAPH_\nA Ulldecona, a m\xc3\xa9s de la creu del Lorito, hi ha la creu i la capelleta que hi ha en el desviament de la carretera comarcal que puja cap a l\'ermita. Hi ha tamb\xc3\xa9 la creu de les Ventalles, probablement de la mateixa \xc3\xa8poca que la del Lorito i de la qual interessen, sobretot, les figures vestides d\'\xc3\xa8poca medieval que hi ha al capitell. De menor categoria \xc3\xa9s la creu de la vora de l\'ermita.\n_START_SECTION_\nGentilici\n_START_PARAGRAPH_\nEls habitants del poble (ulldeconencs o ulldeconins) s\xc3\xb3n coneguts popularment com a falduts, probablement a causa de la situaci\xc3\xb3 del poble a la falda del Montsi\xc3\xa0, que d\xc3\xb3na nom a la comarca.\n_START_SECTION_\nBassa de les Ermites\n_START_PARAGRAPH_\nLa Bassa de l\'Ermita est\xc3\xa0 situada a la vora del lligallo dels Plans, entre la carretera de Tortosa i la s\xc3\xa9quia mare, 3.000 metres al nord-est d\'Ulldecona.\n_START_SECTION_\nBassa de la Llacuna\n_START_PARAGRAPH_\nLa bassa de la Llacuna a una al\xc3\xa7ada de 2.000 metres a l\'est d\'Ulldecona, entre la via del ferrocarril Barcelona - Val\xc3\xa8ncia i la carretera de Tortosa, i vorejada pel lligallo de la Llacuna. L\'inventari de b\xc3\xa9ns de l\'Ajuntament del 1947 la descriu com: "Una balsa llamada Llacuna, partida del mismo nombre, de extensi\xc3\xb3n 44 \xc3\xa1reas...".\n_START_SECTION_\nBassa del Montsi\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLa bassa del Montsi\xc3\xa0 es troba 500 metres a l\'est d\'Ulldecona, a la vora del cam\xc3\xad del Montsi\xc3\xa0 (que li d\xc3\xb3na nom) i molt a prop de la s\xc3\xa9quia de la Foia, on desguassa. \xc3\x89s alimentada per tres reguers de la s\xc3\xa9quia mare. La seva superf\xc3\xadcie ha estat molt redu\xc3\xafda per un mur artificial que la delimita a la part nord. Poc cabal aflueix ja a aquesta bassa que es troba envoltada per una carretera a la resta de la seva vora. Es troba en estat quasi permanent de sequera.\n_START_SECTION_\nBassa de les Ventalles\n_START_PARAGRAPH_\nLa Bassa de les Ventalles es troba a 200 metres a l\'est de les Ventalles, a la dreta de la carretera Ulldecona - Tortosa, vora la via del ferrocarril i del lligallo de les Ventalles. Arranjada i adaptada als usos ramaders i agr\xc3\xadcoles, replega les aig\xc3\xbces de la foia de les Ventalles i la sobrant de la s\xc3\xa9quia mare.'