b'\n_START_ARTICLE_\nPrimera pot\xc3\xa8ncia mundial\n_START_SECTION_\nEdad antiga\n_START_PARAGRAPH_\nEgipte i Mesopot\xc3\xa0mia van ser les primeres potencies conegudes al m\xc3\xb3n. Totes dues es disputaren durant segles el domini sobre l\'Orient Pr\xc3\xb2xim (principalment el territori de Palestina per ser un pas natura entre \xc3\x80frica i \xc3\x80sia), juntament amb el m\xc3\xb3n Hitita i, breument, el m\xc3\xb3n Hurrita de Mitanni. Els pobles de la costa siro-palestina van ser vassalls alternativament d\'Egipte i de Hatti.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xb2xim i Mitj\xc3\xa0 Orient\n_START_PARAGRAPH_\nAss\xc3\xadria (ja destru\xc3\xaft Mitanni) i Egipte van ser les pot\xc3\xa8ncies bel\xc2\xb7ligerants durant els segles XII al V a.C. Mentre els assiris es feien amb el control de la Mediterr\xc3\xa0nia Oriental i Mesopot\xc3\xa0mia, Egipte lluitava contra el poder\xc3\xb3s Imperi Hitita per dominar les regions de S\xc3\xadria i Palestina. A la caiguda de l\'Imperi Hitita, Egipte reprengu\xc3\xa9 la seva lluita contra Ass\xc3\xadria en el seu intent per dominar la Mediterr\xc3\xa0nia i l\'Orient Pr\xc3\xb2xim, contant amb el suport de molts pobles palestins (entre ells, els Regnes d\'Israel i Jud\xc3\xa0). No obstant aix\xc3\xb2, Egipte acab\xc3\xa0 sotm\xc3\xa8s per la seva decad\xc3\xa8ncia que es vivia a l\'interior de l\'imperi. Ass\xc3\xadria assolgu\xc3\xa9 consolidar la seva supremacia a l\'Orient Pr\xc3\xb2xim per\xc3\xb2 per poc temps, doncs tamb\xc3\xa9 vivia una etapa de clara decad\xc3\xa8ncia. L\'Imperi Neobabilonic suplant\xc3\xa0 a l\'Imperi Assiri i domin\xc3\xa0 Egipte i Mesopot\xc3\xa0mia fins al sud d\'Anat\xc3\xb2lia (Turquia) i els monts Zagros. No obstant aix\xc3\xb2, aquest imperi s\'ensorr\xc3\xa0 davant l\'incontenible pas de Medes i Aquem\xc3\xa8nides, que van conquistar Babil\xc3\xb2nia i van fundar el primer Imperi universal de la hist\xc3\xb2ria\xcb\x90 l\'Imperi Persa._NEWLINE_L\'Imperi Persa domin\xc3\xa0 200 anys l\'Orient Pr\xc3\xb2xim, des del riu Indo fins al Sudan. Per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard, aquest imperi tamb\xc3\xa9 s\'ensorr\xc3\xa0 per causa de la impetuosa arribada dels ex\xc3\xa8rcits d\'Alexandre el Gran, que unificant l\'Imperi Persa i la Gr\xc3\xa8cia post-cl\xc3\xa0ssica, don\xc3\xa0 origen a quatre grans regnes\xcb\x90 Egipte, S\xc3\xadria, Maced\xc3\xb2nia i Bactriana.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa8cia i Roma\n_START_PARAGRAPH_\nAquest regnes hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nics miraren de prendre el poder a l\'Orient Pr\xc3\xb2xim (com ara S\xc3\xadria i Egipte en la seva lluita per controlar Palestina) i crear un Nou Imperi Hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nic. No obstant aix\xc3\xb2, les seves ambicions es van veure truncades quan Roma (al centre d\'It\xc3\xa0lia) es va anant apropiant de la Mediterr\xc3\xa0nia i sometent als pobles del seu voltant, formant un immens imperi que a la mort d\'Octavi August (14 d.C.) assolia Europa Occidental (fins Anglaterra) i del Sud (fins a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica), \xc3\x80frica del Nord (fins Sudan) i Palestina._NEWLINE_Roma pass\xc3\xa0 a ser la major pot\xc3\xa8ncia del m\xc3\xb3n conegut, desbancant Egipte en la producci\xc3\xb3 de cereals i Mesopot\xc3\xa0mia en les rutes comercials, a Cartago com a pot\xc3\xa9ncia mar\xc3\xadtima de la Mediterr\xc3\xa0nia i a Gr\xc3\xa8cia com a centre literiari i filos\xc3\xb2fic de l\'\xc3\xa8poca. Amb Trajan i Adri\xc3\xa0, Roma s\'estengu\xc3\xa9 fins al Caucas i la mar C\xc3\xa0spia, arribant tamb\xc3\xa9 fins a Kuwait al golf P\xc3\xa8rsic. La base del poder rom\xc3\xa0, com ara els antics imperis assiri i egipci, descansava en la fortalesa del seu ex\xc3\xa8rcit, la producci\xc3\xb3 i diversitat econ\xc3\xb2mica, la seva avan\xc3\xa7ada tecnologia i una burocr\xc3\xa0cia centralitzada i estable. L\'Imperi Rom\xc3\xa0 arrib\xc3\xa0 a comercialitzar amb la llunyana Xina i \xc3\x8dndia, a construir immensos monuments i aq\xc3\xbceductes, ciutats fortificades i muralles impenetrables; a sotmetre pobles i dominar l\'economia de la Mediterr\xc3\xa0nia i de les civilitzacions del seu voltant, a construir carreteres i camins que enlla\xc3\xa7aven la capital romana amb tots els pobles i ciutats de la Mediterr\xc3\xa0nia. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 la grandesa de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 es desestabilitz\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la mort de Marc Aureli (121-180 d.C.). L\'ascens de C\xc3\xb2mmode (180-192 d.C.) marc\xc3\xa0 la fi de l\'etapa d\'ordre i prosperitat i l\'inici de "les crisis de l\'Imperi Rom\xc3\xa0"._NEWLINE_Durant el segle III d.C. es va fer evident l\'ensorrament de l\'autoritat imperial i da decad\xc3\xa8ncia de l\'Imperi. Van se anys d\'anarquia, opressi\xc3\xb3, estancament de les activitats econ\xc3\xb2miques i revoltes militars i camperoles. El debilitament progressiu de l\'imperi encoratj\xc3\xa0 als pobles b\xc3\xa0rbars a enva\xc3\xafr els territoris de Roma. Al segle IV, l\'avan\xc3\xa7 es va fer incontenible i molts d\'ells terminaron per desmembrar l\'Imperi Rom\xc3\xa0._NEWLINE_El 395 d.C. a la mort de Teodosi, es divideix definitivament l\'Imperi Rom\xc3\xa0\xcb\x90 a Honori le correspon l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Occident, amb capital en Mil\xc3\xa0 i Roma, mentre que al seu fill Arcadi li corresponia l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient amb capital en Constantinoble. A difer\xc3\xa8ncia de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Occident, que estava enfonsat en una profunda decad\xc3\xa8ncia, l\'Imperi d\'Orient tenia prosperitat econ\xc3\xb2mica i no havia sofert invasions, ja que pagava tributs als pobles b\xc3\xa0rbars, allunyant-los de les seves fronteres._NEWLINE_El 410 d.C. Alaric I, un cabdill visigot, saqueja la ciutat de Roma despr\xc3\xa9s de 800 anys de la darrera invasi\xc3\xb3 exitossa a l\'imperi a c\xc3\xa0rrec dels gals de Brenon. Aquest saqueig es considerat com una de les fites cam\xc3\xad a la f\xc3\xad de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Occident. Odoacre, cap dels H\xc3\xa8ruls (poble b\xc3\xa0rbar) arras\xc3\xa0 Roma el 476 d.C., destron\xc3\xa0 l\'emperador R\xc3\xb2mul Aug\xc3\xbast i pos\xc3\xa0 f\xc3\xad a l\'Imperi Rom\xc3\xa0 aquell any. L\'Imperi d\'Orient sobreviuria 10 segles m\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 sense caracter\xc3\xadstiques romanes.\n_START_SECTION_\nImperi Xin\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Imperi Xin\xc3\xa8s durant la dinastia Han tenia una poblaci\xc3\xb3 similar a la de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 i una \xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia de la mateixa mida. Si b\xc3\xa9 no hi ha xifres detallades de potencial econ\xc3\xb2mic, hist\xc3\xb2ricament entre els segles XV i XIX la economia xina tingu\xc3\xa9 una producci\xc3\xb3 superior a la d\'Europa, per la qual cosa \xc3\xa9s arg\xc3\xbcible que militar, econ\xc3\xb2mica i demogr\xc3\xa0ficament l\'Antiga Xina era una superpot\xc3\xa8ncia comparable a l\'Imperi Rom\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 desaparegu\xc3\xa9 la unitat de civilitzaci\xc3\xb3 que durant segles imposaren els romans al m\xc3\xb3n mediterrani. En cada regi\xc3\xb3 de l\'antic imperi va sorgir un regne germ\xc3\xa0nic independent._NEWLINE_Al segle V, l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient va deixant de ser la continuaci\xc3\xb3 del poder\xc3\xb3s Estat de l\'antiguitat. Es va convertir en un imperi grec i oriental. La producci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica es desenvolup\xc3\xa0 en regions no afectades per les invasions, els regnes germ\xc3\xa0nics tingueren necessitat de comprar infinitat de productes a l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient i se suavitzaren les lleis que feien heredit\xc3\xa0ries les professions. Amb Justini\xc3\xa0 I s\'inici\xc3\xa0 l\'etapa d\'esplendor de l\'Imperi Bizant\xc3\xad, recuperant It\xc3\xa0lia, el sud de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i el nord d\'\xc3\x80frica. Durant anys, la mar Mediterr\xc3\xa0nia qued\xc3\xa0 baix el poder de Bizanci. Malgrat aix\xc3\xb2, les enormes despeses del regnat de Justini\xc3\xa0 deixaren en molt mal estat les finances del pa\xc3\xads, que perdria gran part dels seus territoris a principis del segle VII i entraria en una greu crisi que s\'allargaria durant diversos segles._NEWLINE_Al segle III, a P\xc3\xa8rsia s\'havia format l\'Imperi Sass\xc3\xa0nida que durant els seg\xc3\xbcents segles s\'enfrontaria a Roma en nombroses ocasions, que culminarien en la guerra de 603-628. Aquest conflicte acab\xc3\xa0 en una tornada al statu quo, deixant les dues majors pot\xc3\xa8ncies de llavors completament esgotades, quedant exposades a l\'expansi\xc3\xb3 musulmana. Bizanci perdria tot el nord d\'\xc3\x80frica i S\xc3\xadria i P\xc3\xa8rsia sucumbiria davant l\'Islam._NEWLINE_El Califat va ser la primera pot\xc3\xa8ncia el m\xc3\xb3n conegut durant els segles VII al IX, doncs el seu immens imperi abastava \xc3\x80frica del Nord, la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, Palestina, S\xc3\xadria, Anat\xc3\xb2lia, Mesopot\xc3\xa0mia, Egipte i P\xc3\xa8rsia, fins al riu Indo. Les seves conquestes van ser detingudes a Europa quan Carles Martell i els francs els derrotaren a Poitiers el 732, encara que per a llavors segurament l\'Imperi \xc3\x80rab havia arribat al l\xc3\xadmit de les seves possibilitats geogr\xc3\xa0fiques. Despr\xc3\xa9s del Califat de Harun al-Raixiid, l\'imperi entr\xc3\xa0 en un per\xc3\xadode de descomposici\xc3\xb3 interna. Cap al segle X el Califat caigu\xc3\xa9 en mans de la dinastia iran\xc3\xad dels Buw\xc3\xa0yhides, sent a partir de llavors les majors pot\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques els successius Estats iranians\xcb\x90 dinasties Sely\xc3\xbacida, Shas de Jorezm, Il-Khanat, Tim\xc3\xbarides i Saf\xc3\xa0vides. El Califat de C\xc3\xb2rdova, el Califat de Marr\xc3\xa0queix, l\'Imperi Egipci baix les dinasties Fatim\xc3\xad, Ayyub\xc3\xad i Mameluca i l\'Imperi Turc._NEWLINE_L\'empobrida Europa Occidental va veure n\xc3\xa0ixer una gran pot\xc3\xa8ncia\xcb\x90 l\'Imperi Carolingi, creat per Carlemany entre 800 i 814. La seva exist\xc3\xa8ncia va ser curta, doncs a la mort del seu descendent Llu\xc3\xads I el Piet\xc3\xb3s el 864, els seus fills es van repartir l\'imperi, donant origen a tres grans nacions\xcb\x90 Fran\xc3\xa7a a l\'occident, Germ\xc3\xa0nia (actual Alemanya) i Lotar\xc3\xadngia (actual It\xc3\xa0lia). Aquest imperi cre\xc3\xa0 els arrels per a futures pot\xc3\xa8ncies occidentals de l\'Europa dels Segles XVI al XX._NEWLINE_Durant l\'Alta Edad Mitjana sorgeixen noves pot\xc3\xa8ncies a l\'est d\'Europa, com ara el Ducat de Kiev i el Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. Altres pot\xc3\xa8ncies destacades de l\'Europa feudal van ser el Califat Omeia a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i els Estats Pontificis al centre d\'It\xc3\xa0lia._NEWLINE_Els Estats Pontificis deuen el seu poder i prestigi per ser la Santa Seu de l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica i del Papa. Aquest regne travess\xc3\xa0 diverses dificultats al llarg de l\'Alta Edat Mitjana com ara la crisi dels segles X al XII i el fam\xc3\xb3s Cisma d\'Occident._NEWLINE_A principis del segon mil\xc2\xb7lenni, Bizanci viuria una nova edat d\'or baix Basili II, recuperant gran part dels Balcans i ampliant les seves fronteres davant l\'Islam. Aquesta bonan\xc3\xa7a acabaria amb l\'arribada dels Sely\xc3\xbacides a l\'Orient Pr\xc3\xb2xim, que arrabassarien Anat\xc3\xb2lia a l\'Imperi Bizant\xc3\xad, deixant-lo en una lenta agonia fins a la seva desaparici\xc3\xb3 a mitjans del segle XV._NEWLINE_A l\'Extrem Orient, \xc3\x8dndia i Xina visqueren canvis dram\xc3\xa0tics\xcb\x90 A l\'\xc3\x8dndia, el pr\xc3\xadncep Harscha assol\xc3\xad restaurar la unitat imperial al nord del pa\xc3\xads per poc temps. el Decan al sud pass\xc3\xa0 a ser el centre literari i art\xc3\xadstic, substituint les planes de l\'Indo i el Ganges. Ven\xc3\xa7uda la resist\xc3\xa8ncia del nord, es cre\xc3\xa0 el Sultanat de Delhi, c\xc3\xa8lebre per l\'esplendor de la cort de Delhi, el luxe desmesurat, mesquites i sepulcres. Aquest imperi s\'ensorr\xc3\xa0 al segle XVI._NEWLINE_Xina conegu\xc3\xa9 un per\xc3\xadode de gran apogeu pol\xc3\xadtic i cultural amb la Dinastia Tang, en la mateixa \xc3\xa8poca que el Califat \xc3\x80rab i posteriorment amb la arribada de la Dinastia Song es produ\xc3\xad una proto-industrialitzaci\xc3\xb3 basada en una metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia de gran qualitat, la qual cosa va dur una gran quantitat d\'avan\xc3\xa7os tecnol\xc3\xb2gics._NEWLINE_Al nord de la Gran Muralla Xinesa, els mongols van ser unificats per Genguis Khan (1167-1227) i llan\xc3\xa7ats a la conquesta d\'\xc3\x80sia Central, Sib\xc3\xa8ria Austral, el Ducat de Kiev, Mesopot\xc3\xa0mia, el Nord de l\'\xc3\x8dndia i Xina, que ser\xc3\xa0 dominada durant un segle pels mongols, per\xc3\xb2 un revolta el 1368 dur\xc3\xa0 al poder la Dinastia Ming fins 1644._NEWLINE_L\'Imperi Mongol es converteix en el m\xc3\xa9s extens del m\xc3\xb3n, amb una superf\xc3\xadcie d\'uns 30 milions de km\xc2\xb2, superant el tamb\xc3\xa9 extens Imperi Espanyol en el seu apogeu. Els mongols acabaren amb l\'Imperi iran\xc3\xad dels Shas de Jorezm amb un dels majors genocidis de la hist\xc3\xb2ria, el Ducat de Kiev i el Regne de Pol\xc3\xb2nia. Per\xc3\xb2 la immensitat de la seva superf\xc3\xadcie i la manca de comunicacions i relacions duradores va fer que es divid\xc3\xads en petits Estats o Khanats, cadascun dels quals tract\xc3\xa0 d\'engrandir-se i crear un extens imperi. Tamerl\xc3\xa0 cre\xc3\xa0 un vast imperi a l\'\xc3\x80sia Central i Nord de l\'\xc3\x8dndia i Iran, amb capital en Samarcanda._NEWLINE_L\'Imperi Otom\xc3\xa0 sorgiria al segle XIV de la desmembrament del Sultanat de Rum i malgrat sofrir una gran derrota a mans de Tamerl\xc3\xa0 el 1403, els hereus d\'Osman I es recuperarien de forma espectacular, prenent Constantinoble i sometent els Balcans durant la resta del segle.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nA principis de l\'Edat Moderna, la Xina era la major pot\xc3\xa8ncia mundial, ja que la seva tecnologia era la m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ada del m\xc3\xb3n i la seva poblaci\xc3\xb3 la major entre 160 i 200 milions d\'habitants. Alguns historiadors descriuen als Ming com a "una de les majors eres de govern disciplinat i estabilitat social de la hist\xc3\xb2ria humana". Baix el govern dels Ming es constru\xc3\xad una vasta flota i un extens ex\xc3\xa8rcit permanent d\'un mili\xc3\xb3 d\'efectius. Encara que ja s\'havien dut a terme expedicions comercials i diplom\xc3\xa0tiques des de la Xina en per\xc3\xadodes anteriors, la flota tribut\xc3\xa0ria de l\'almirall eunuc musulm\xc3\xa0 Zheng He durant el segle XV super\xc3\xa0 a totes les dem\xc3\xa9s en mida. Es realitzaren nombrosos projectes de construcci\xc3\xb3, incloent el Gran Canal, la Gran Muralla i la fundaci\xc3\xb3 de la Ciutat Prohibida a Pequ\xc3\xadn durant el primer quart del segle XV._NEWLINE_Per altra banda, la Xina participava de la major zona de comer\xc3\xa7 mundial de l\'\xc3\xa8poca, l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic, amb els seus v\xc3\xa8rtex principals -Egipte, l\'\xc3\x8dndia i Xina-, exercint els comerciants \xc3\xa0rabs el principal monopoli, fins que van ser despla\xc3\xa7ats pels portuguesos a principis del segle XVI._NEWLINE_A l\'acabament de l\'Edat Mitjana els portuguesos i els castellans havien iniciat una s\xc3\xa8rie d\'expedicions per a crear rutes econ\xc3\xb2miques cap a l\'\xc3\x8dndia. Una d\'aquestes expedicions va ser la de Crist\xc3\xb2for Colom que, al servei de Castella va descobrir Am\xc3\xa8rica el 12 d\'octubre de 1492. Aquest descobriment inici\xc3\xa0 l\'ascens de la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica a l\'escena internacional. Despr\xc3\xa9s de la uni\xc3\xb3 din\xc3\xa0stica de les Corones de Castella i l\'Arag\xc3\xb2 per part dels Reis Cat\xc3\xb2lics, els territoris de la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica comen\xc3\xa7aren a expandir-se vertiginosament._NEWLINE_Durant el segle XVI, \xc3\x80ustria, Boh\xc3\xa8mia, Hongria, Alemanya, els Pa\xc3\xafsos Baixos, Portugal, enclavaments a It\xc3\xa0lia i gran part del nord d\'\xc3\x80frica estarien sota el domini del monarca hisp\xc3\xa0nic en algun moment. A aquesta superioritat pol\xc3\xadtica s\'afegiria la econ\xc3\xb2mica amb les enormes riqueses que provenien dels territoris conquerits al nou m\xc3\xb3n i la militar gr\xc3\xa0cies a l\'enorme efic\xc3\xa0cia dels Ter\xc3\xa7os Espanyols, invencibles durant quasi 150 anys al camp de batalla. L\'Imperi Espanyol s\'expand\xc3\xad notablement enfontant a l\'Imperi Inca (el m\xc3\xa9s extens dels Estats a tota l\'Am\xc3\xa8rica precolombina) trobant-lo en fratricida guerra civil, anexant-se\'l juntament a altres territoris americans._NEWLINE_Amb aquestes conquestes sense precedents en el vell m\xc3\xb3n i en el nou m\xc3\xb3n, l\'Imperi Espanyol es convert\xc3\xad en el primer imperi global a la hist\xc3\xb2ria de la humanitat. La cima del poder hisp\xc3\xa0nic es pot situar en 1588, quan Felip II intenta, sense \xc3\xa8xit, envair Anglaterra amb l\'Armada Invencible. Per a llavors, la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica era la indiscutible primera pot\xc3\xa8ncia d\'Europa i del m\xc3\xb3n._NEWLINE_Als Balcans, l\'Imperi Otom\xc3\xa0 havia seguit la seva imparable expansi\xc3\xb3, conquerint Egipte i Mesopot\xc3\xa0mia. Durant el regnat de Solima I el Magn\xc3\xadfic arrib\xc3\xa0 a la seva cima de poder, derrotant al Rei d\'Hongria a la Batalla de Moh\xc3\xa1cs i llan\xc3\xa7ant-se cap a Viena, ciutat que no aconseguiria ser presa. Ho intentaries de nou tres anys m\xc3\xa9s tard amb igual resultat. Despr\xc3\xa9s de veure frenada la seua expansi\xc3\xb3 cap a Alemanya, l\'Imperi Turc continuaria la seua expansi\xc3\xb3 per la Mediterr\xc3\xa0nia, assolint els seus dominis fins al Marroc, entrant en conflicte amb la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica. Tots dos poders navals s\'enfrentarien el 1571 a la Batalla de Lepant, amb vict\xc3\xb2ria cristiana._NEWLINE_Totes dues pot\xc3\xa8ncies, amb Espanya per davant, dominaren el m\xc3\xb3n durant el segle XVI i el seu poder declinaria a mitjans del segle seg\xc3\xbcent._NEWLINE_La Guerra dels Trenta Anys, que es va iniciar com a un conflicte religi\xc3\xb3s, acabaria desembocant en un llargu\xc3\xadsim conflicte pel domini d\'Europa, que supondria un enorme desgast per a la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica que despr\xc3\xa9s de la Pau de Westf\xc3\xa0lia i el Tractat dels Pirineus veuria redu\xc3\xafts de forma sensible els seus territoris a Europa. Llavors, la economia del pa\xc3\xads ja duia anys en crisi, agreujada per l\'enorme inflaci\xc3\xb3 derivada de l\'or d\'Am\xc3\xa8rica, fenomen econ\xc3\xb2mic nou al m\xc3\xb3n. Despr\xc3\xa9s de la Guerra de Successi\xc3\xb3 Espanyola, el territori espanyol a Europa es veuria redu\xc3\xaft als peninsulars, la qual cosa, juntament al fet que cada vegada arribava menys or d\'Am\xc3\xa8rica i la poblaci\xc3\xb3 decrecia, deixaren Espanya molt debilitada._NEWLINE_Quant a l\'Imperi Otom\xc3\xa0, entraria en un estancament cr\xc3\xb2nic a partir de 1600, amb sultans cada vegada m\xc3\xa9s ineptes i una administraci\xc3\xb3 cada vegada m\xc3\xa9s ineficient. Malgrat aix\xc3\xb2, els seus territoris seguien intactes i, amb aix\xc3\xb2, el seu poder pol\xc3\xadtic, fins 1683, any en qu\xc3\xa8 es realitz\xc3\xa0 un nou intent de prendre Viena, que acabaria en una tremenda derrota i en la p\xc3\xa8rdua de gran part dels territoris europeus turcs. La decad\xc3\xa8ncia de l\'imperi continu\xc3\xa0 durant el segle XVIII, on els seus territoris es van veure redu\xc3\xafts encara m\xc3\xa9s, sobre tot a costa de R\xc3\xbassia._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria front Espanya, Fran\xc3\xa7a va ser la pot\xc3\xa8ncia hegem\xc3\xb2nica d\'Europa durant la segona meitat del segle XVII i gran part del XVIII. La seva \xc3\xa8poca de m\xc3\xa0xima esplendor va ser el regnat de Lluis XIV, aconseguint entre altres coses, expandir el seu poder din\xc3\xa0stic, col\xc2\xb7locant als Borbons al front de la pen\xc3\xadnsula despr\xc3\xa9s de v\xc3\xa8ncer en la Guerra de Successi\xc3\xb3 Espanyola._NEWLINE_Per altra banda, Gran Bretanya iria a poc a poc afermant el seu poder al m\xc3\xb3n, gr\xc3\xa0cies al potencialment de la seva armada i al augment de les seves possessions colonials. Fran\xc3\xa7a i Gran Bretanya lluitarien a la Guerra dels Set Anys per la hegemonia sortint victoriosa la segona. Malgrat que Gran Bretanya no era una pot\xc3\xa8ncia militar com ara els francesos, l\'inici de la Revoluci\xc3\xb3 Industrial la situ\xc3\xa0 al front de les economies europees i a mesura que avan\xc3\xa7ava el segle XVIII i malgrat la p\xc3\xa8rdua de les col\xc3\xb2nies americanes, la seva superioritat econ\xc3\xb2mica es va fer fent cada vegada m\xc3\xa9s patent.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nCap a la fi del segle XVIII la Revoluci\xc3\xb3 Francesa i la subseg\xc3\xbcent expansi\xc3\xb3 continental de Fran\xc3\xa7a trunc\xc3\xa0 l\'equilibri europeu que tant desitjava Gran Bretanya. Els francesos, liderats per Napole\xc3\xb3, aconseguiren subjugar de manera efectiva pr\xc3\xa0cticament tota l\'Europa continental en el curs de la Gran Guerra Francesa. La m\xc3\xa0xima expansi\xc3\xb3 dels dominis francesos va ser el 1811, any en qu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s Gran Bretanya es lliurava de Fran\xc3\xa7a, sotmesa malgrat aix\xc3\xb2 a un terrible bloqueig continental. Finalment, Napole\xc3\xb3 seria derrotat a la Batalla de Waterloo i les pot\xc3\xa8ncies europees es reunirien a Viena per a re-dibuixar el mapa d\'Europa._NEWLINE_El Regne Unit i R\xc3\xbassia sortiren com als grans poders despr\xc3\xa9s del Congr\xc3\xa9s de Viena._NEWLINE_\xc3\x80ustria-Hongria va ser un Estat europeu creat el 1867 despr\xc3\xa9s del Comprom\xc3\xads austrohongar\xc3\xa9s que reconeixia el Regne d\'Hongria coma una entitat aut\xc3\xb2noma dins de l\'Imperi Austriac, a partir d\'aquell moment denominat Imperi Austrohongar\xc3\xa9s, que en paraules de l\'historiador Treitschke era "l\'enorme propietat de la fam\xc3\xadlia Habsburg" en la que vivien una dotzena de pobles. El 1914 tenia una extensi\xc3\xb3 de 675.936 km\xc2\xb2, contava amb 52.799.000 habitants i era considerat com a una de les grans pot\xc3\xa8ncies al marc internacional._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Batalla de Trafalgar, durant la Guerra de la Tercera Coalici\xc3\xb3, el Regne Unit es va assegurar el control dels mars durant el seg\xc3\xbcent segle. La superioritat industrial brit\xc3\xa0nica durant la primera meitat del segle XIX va ser tamb\xc3\xa9 evident i el pa\xc3\xads es va afermar com a primera pot\xc3\xa8ncia mundial. Durant aquest segle el territori brit\xc3\xa0nic tamb\xc3\xa9 es va agrandir, fins a dominar quasi un quart de la Terra al final del segle. Per\xc3\xb2, malgrat veure augmentat el seu imperi, altres pa\xc3\xafsos, com ara Alemanya o els Estats Units van anar a poc a poc assolint en pot\xc3\xa8ncia industrial al Regne Unit, fins que al terminar l\'Era Victoriana, els temps de domini econ\xc3\xb2mic brit\xc3\xa0nic del m\xc3\xb3n havien terminat ja._NEWLINE_R\xc3\xbassia sortiria de les guerres napole\xc3\xb2niques com a una de les principals pot\xc3\xa8ncies europees, per\xc3\xb2 a mesura que van passar els anys, la immobilitat del r\xc3\xa8gim absolut del Zar i la nula industrialitzaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads van fer que, a principies del segle XX, malgrat haver augmentat els seus territoris a \xc3\x80sia i contar amb un dels ex\xc3\xa8rcits m\xc3\xa9s grans del m\xc3\xb3n, es vei\xc3\xa9s incapa\xc3\xa7 de v\xc3\xa8ncer a una naixent pot\xc3\xa8ncia com ara el Jap\xc3\xb3._NEWLINE_El segle XIX presenci\xc3\xa0 el sorgiment de dues noves pot\xc3\xa8ncies\xcb\x90 Alemanya i els Estats Units._NEWLINE_Alemanya es form\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de v\xc3\xa8ncer Fran\xc3\xa7a en la Guerra Francoprussiana entrant al primer pla de la pol\xc3\xadtica del continent. El seu poder militar i la seva potent industrialitzaci\xc3\xb3 durant la segona revoluci\xc3\xb3 industrial la feien de facto la primera pot\xc3\xa8ncia poc abans de l\'esclat de la Primera Guerra Mundial, on seria derrotada._NEWLINE_Els Estats Units van comen\xc3\xa7ar a independitzar-se del Regne Unit des del 1775, per\xc3\xb2 seria despr\xc3\xa9s de la seva Guerra Civil, des del 1865, quan va comen\xc3\xa7ar el seu veritable boom industrial i de receptor d\'immigraci\xc3\xb3. El creixement industrial nord-americ\xc3\xa0 va ser tal que abans de terminar el segle la seva economia ja produ\xc3\xada m\xc3\xa8s que la brit\xc3\xa0nica. Per\xc3\xb2, encara no estava considerada una de les grans pot\xc3\xa8ncies, ja que tenien poc pes militar i pol\xc3\xadtic. Va ser durant el govern de Theodore Roosevelt quan all\xc3\xb2 canvi\xc3\xa0 i, despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria juntament a la triple entesa a la Primera Guerra Mundial va ser reconeguda com a la nova pot\xc3\xa8ncia hegem\xc3\xb2nica._NEWLINE_La Revoluci\xc3\xb3 Russa el 1917 va veure n\xc3\xa9ixer el primer Estat comunista del m\xc3\xb3n, la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a destacar com a pot\xc3\xa8ncia durant els anys 30, on gaudia de bonan\xc3\xa7a mentre que el m\xc3\xb3n capitalista estava immers en la Gran Depressi\xc3\xb3. En gran part gr\xc3\xa0cies a l\'efecte d\'aquesta, Adolf Hitler aconsegu\xc3\xad situar-se com a Canceller d\'Alemanya als anys 30, duent al pa\xc3\xads de nou a l\'escena internacional i provocant la Segona Guerra Mundial amb la que aconsegu\xc3\xad posicionar-se com a una superpot\xc3\xa8ncia al conquerir quasi la totalitat d\'Europa. Despr\xc3\xa9s de la guerra, els grans vencedors van ser els Estats Units i la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, consolidant-se com a superpot\xc3\xa8ncies i dividint el m\xc3\xb3n en dos blocs afins, enfrontant-se en la Guerra Freda durant els seg\xc3\xbcents 50 anys. Finalment, el 1991, la dissoluci\xc3\xb3 de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica deix\xc3\xa0 els Estats Units coma \xc3\xbanica superpot\xc3\xa8ncia, encara que la Uni\xc3\xb3 Europea ha sigut considerada com a tal, aquest lloc es veu seriosament amena\xc3\xa7at per la crisi mundial i el augment d\'economies emergents, com ara el cas de la Xina, que avui \xc3\xa9s considerada com a superpot\xc3\xa8ncia. Des de l\'any 2014, la major economia del m\xc3\xb3n en termes de paritat de poder adquisitiu \xc3\xa9s la Rep\xc3\xbablica Popular Xinesa en sobre passar als Estats Units, afectat en gran part per la Gran Recessi\xc3\xb3 de la primera d\xc3\xa8cada del segle XXI, al temps que l\'economia xinesa gaudia d\'un periode de gran expansi\xc3\xb3.'