b'\n_START_ARTICLE_\nDrag\xc3\xb3 lleopard\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls dragons lleopard salvatges habiten gaireb\xc3\xa9 per tot el Pakistan, part del sud d\'Afganistan i el nord-oest de l\'\xc3\x8dndia, concretament els territoris de: Rajasthan, Panjab i Jammu i Caixmir. L\'esp\xc3\xa8cie tamb\xc3\xa9 es va observar el 1904 a la regi\xc3\xb3 de Khorasan a l\'Iran, prop de la frontera amb l\'Afganistan, per\xc3\xb2 aquesta observaci\xc3\xb3 no ha estat reeditada i ha estat posada en dubte des de llavors. Aquests l\xc3\xadmits territorials estan poc definits, si b\xc3\xa9 s\xc3\xad que ho estan al nord pels contraforts d\'Hindu Kush. No se sap fins a quin punt els dragons lleopards s\'endinsen al desert de Thar._NEWLINE_Els dragons lleopards habiten principalment en \xc3\xa0rees pedregoses des\xc3\xa8rtiques o semides\xc3\xa8rtiques. Es poden trobar en deserts i matollars xer\xc3\xb2fils, estepes i boscos tropicals i subtropicals de frondoses secs. Solen preferir el s\xc3\xb2l d\'argila i evitar els deserts de sorra. \xc3\x89s com\xc3\xba trobar-los en espais creats per l\'home, com poden ser en murs i edificis, especialment entre les esquerdes, sota les pedres i forats a terra._NEWLINE_Les temperatures d\'hivern de les seves \xc3\xa0rees natuals poden arribar a ser bastant baixes, per sota dels 10\xc2\xb0C, situaci\xc3\xb3 que els for\xc3\xa7a a introduir-se sota terra en un estat de semi-hibernaci\xc3\xb3 anomenat brumaci\xc3\xb3 i viure de les seves reserves de greix._NEWLINE_Aproximament habiten a uns 2500 metres a nivell del mar.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nEls dragons lleopard s\xc3\xb3n llangardaixos petits, les femelles mesuren entre 20 i 24 cent\xc3\xadmetres mentre que els mascles fan de 24 a 26 i pesen entre 45 i 65 grams. La seva esperan\xc3\xa7a de vida \xc3\xa9s d\'entre 15 i 20 anys tot i que s\'han trobat exemplars que han arribat fins als 30._NEWLINE_Els que es troben en la naturalesa solen tenir una coloraci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s fosca, sense tanta brillantor i amb m\xc3\xa9s grisor que els que estan en captivitat com a mascotes. Els nascuts en captivitat acostumen a tenir una gran varietat de colors gr\xc3\xa0cies a la selecci\xc3\xb3 artificial. La pell dels dragons lleopard \xc3\xa9s molt dura, els proporciona protecci\xc3\xb3 contra la sorra aspra i el terreny roc\xc3\xb3s al qual estan habituats. El seu dors est\xc3\xa0 cobert de petites protuber\xc3\xa0ncies, que els donen una textura aspra, mentre que el seu ventre \xc3\xa9s prim, transparent i suau. Com tots els r\xc3\xa8ptils, els dragons lleopard muden de pell. Els dies anteriors a la muda, la pell es torna d\'un color gris blanquin\xc3\xb3s transparent. Els adults muden la pell aproximadament un cop al mes mentre que les cries ho poden arribar a fer fins a dues vegades en un sol mes. A mesura que van mudant la pell, se la van menjant, i aix\xc3\xad obtenen les seves prote\xc3\xafnes i vitamines._NEWLINE_Els dragons lleopard s\xc3\xb3n animals ectot\xc3\xa8rmics, absorbeixen la calor i l\'energia durant el dia, quan dormen, per poder ca\xc3\xa7ar i digerir els aliments durant la nit. Tenen les potes curtes, cosa que els permet ser r\xc3\xa0pids i \xc3\xa0gils, i gr\xc3\xa0cies a les urpes poden enfilar-se per algunes branques i roques. Posse\xc3\xafxen dos petits forats, un a cada costat del cap, que s\xc3\xb3n les orelles, tenen una membrana timp\xc3\xa0nica que les cobreix com a protecci\xc3\xb3. Utilitzen l\'o\xc3\xafda per localitzar les seves preses. _NEWLINE_Els dragons lleopard saludables posseeixen una cua gruixuda; la cua fina pot ser un clar indici de falta de nutrici\xc3\xb3. Ara b\xc3\xa9, en captivitat, la cua se\'ls pot engreixar per l\'ab\xc3\xbas de cucs de seda, donant-los aix\xc3\xad l\'aspecte d\'un drag\xc3\xb3 saludable per\xc3\xb2 que no ho \xc3\xa9s, ja que aquests insectes no aporten tot el valor nutricional que necessiten. Les cries de ratol\xc3\xad tamb\xc3\xa9 fan engreixar la cua dels dragons lleopard sense aportar-los la nutrici\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria. Les cues gruixudes es poden regenerar despr\xc3\xa9s de perdre-les, encara que la nova cua mai t\xc3\xa9 el mateix aspecte que l\'original: queda m\xc3\xa9s rabassuda, pot canviar una mica de color i sol perdre rigidesa. La seva p\xc3\xa8rdua pot emmalaltir l\'animal fins al punt de matar-lo, tot i que aix\xc3\xb2 passa en molt pocs casos._NEWLINE_A l\'hora de ca\xc3\xa7ar, quan un drag\xc3\xb3 lleopard visualitza una presa es queda completament imm\xc3\xb2bil mentre la segueix amb la mirada fins que la t\xc3\xa9 a l\'abast per fer un moviment r\xc3\xa0pid i atrapar-la a l\'instant._NEWLINE_T\xc3\xa9 un sistema visual particularment adequat per a la visi\xc3\xb3 nocturna. A difer\xc3\xa8ncia de la majoria dels vertebrats nocturns, aquesta esp\xc3\xa8cie no t\xc3\xa9 c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules de tipus bast\xc3\xb3 (en general dedicades a la visi\xc3\xb3 nocturna, a difer\xc3\xa8ncia dels cons que poden sorgir i distingir colors). En el seu lloc, t\xc3\xa9 c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules especials que s\xc3\xb3n un intermedi entre els cons (amb els quals comparteixen la majoria de les seves caracter\xc3\xadstiques estructurals i bioqu\xc3\xadmiques) i els bastons (tenen una morfologia i fisiologia similar per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s gran). Aquestes c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules particulars han evolucionat a partir de l\'adquisici\xc3\xb3 dels cons sobre l\'evoluci\xc3\xb3 dels bastons de caracter\xc3\xadstiques espec\xc3\xadfiques. Aix\xc3\xad, el drag\xc3\xb3 lleopard t\xc3\xa9 una bona visi\xc3\xb3 de nit que li permet distingir els colors, fins i tot en un entorn fosc. S\'ha adaptat a la percepci\xc3\xb3 de la llum ultraviolada, blava i verda, fins i tot amb les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules perdudes pel canvi d\'estructures \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de vermell._NEWLINE_Posseeix l\'\xc3\xb2rgan de Jacobson, un \xc3\xb2rgan auxiliar del sentit de l\'olfacte. Es localitza al v\xc3\xb2mer, entre el nas i la boca. Les neurones sensorials dins d\'aquest l\'\xc3\xb2rgan detecten diferents compostos qu\xc3\xadmics, habitualment grans mol\xc3\xa8cules. Aix\xc3\xb2 li permet a trav\xc3\xa9s del seu llenguatge, captar les part\xc3\xadcules oloroses i analitzar el seu entorn. Per tant, \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de recon\xc3\xa8ixer la presa o el sexe dels seus cong\xc3\xa8neres._NEWLINE_\xc3\x89s capa\xc3\xa7 de vocalitzar: l\'acci\xc3\xb3 conjunta dels pulmons i la laringe. \xc3\x89s capa\xc3\xa7 d\'emetre un crit agut i curt.\n_START_SECTION_\nDieta\n_START_PARAGRAPH_\nEls dragons lleopard s\xc3\xb3n pr\xc3\xa0cticament insect\xc3\xadvors, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es poden alimentar de cries de petits rosegadors i d\'alguns ar\xc3\xa0cnids. S\xc3\xb3n ca\xc3\xa7adors habituats, motiu pel qual la gran majoria ignoren els insectes morts. Fins i tot els nascuts en captivitat se\'ls ha d\'alimentar amb insectes vius. Quan el menjar escasseja, poden sobreviure durant un temps gr\xc3\xa0cies a les reserves de greix que tenen a la cua. El calci i la vitamina D3 s\xc3\xb3n molt importants en la dieta dels dragons lleopard; tot i que encara no se sap com l\'obtenen al m\xc3\xb3n salvatge, es creu que prov\xc3\xa9 de la gran varietat de preses que tenen. En captivitat, \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament impossible administrar-los la mateixa dieta que tindrien en el m\xc3\xb3n salvatge, motiu pel qual se\'ls sol alimentar amb els insectes m\xc3\xa9s nutritius que hi ha. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s s\'han d\'empolvorar els insectes i l\'aigua amb calci i vitamina D3 per completar la seva dieta._NEWLINE_Es coneixen casos de dragons lleopard que en ser alimentats amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia amb escarabats de la farina i cucs de seda s\'engreixen considerablement, especialment la cua, pel seu alt contingut en greix i quitina.\n_START_SECTION_\nMecanisme de defensa\n_START_PARAGRAPH_\nEls dragons lleopard tenen molts depredadors, des de mam\xc3\xadfers com la guineu i el xacal a var\xc3\xa0nids, serps i ocells (especialment el mil\xc3\xa0 i el tecolot). Els seus sentits de l\'o\xc3\xafda i la vista els ajuden molt sovint a sobreviure durant la nit. A part de la seva excepcional vista, tenen una gran capacitat auditiva i la seva pell els ajuda a camuflar-se en l\'entorn. La seva muda constant de pell (un cop al mes), i el fet que se la mengen, els ajuda a apaivagar els rastres d\'olor que podrien seguir uns possibles futurs depredadors. Quan se senten amena\xc3\xa7ats, sorpresos o espantats emeten un xiulet per protegir-se. No nom\xc3\xa9s utilitzen les coves o els forats a terra per resguardar-se del sol, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 tenen una funci\xc3\xb3 protectora davant els depredadors._NEWLINE_Tenen la capacitat de separar la seva cua del cos si es veuen atrapats o els ataquen per aquesta zona. Aquest proc\xc3\xa9s s\'anomena autotomia caudal. La seva cua t\xc3\xa9 una fracci\xc3\xb3 del seu pes i quan la perden poden c\xc3\xb3rrer m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid. Les fractures en el c\xc3\xb2ccix permeten a la cua poder separar-se amb facilitat i la vasoconstricci\xc3\xb3 r\xc3\xa0pida els permet tenir una p\xc3\xa8rdua m\xc3\xadnima de sang. Aquest despreniment de la cua no els causa dolor i la seva regeneraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt r\xc3\xa0pida, ja que la necessiten per a la seva superviv\xc3\xa8ncia com a dip\xc3\xb2sit d\'energia.\n_START_SECTION_\nComportament social\n_START_PARAGRAPH_\nEl drag\xc3\xb3 lleopard \xc3\xa9s un animal gregari que viu en col\xc3\xb2nies de diferents sexes i edats. Els mascles tenen un comportament territorial, especialment durant la primavera, al comen\xc3\xa7ament de la temporada de cria, poden arribar a ser molt agressius amb els altres mascles. El mascle dominant marca el seu territori fregant la part posterior del cos a terra, allibera les secrecions de revestiment dels seus porus femorals. Davant un conflicte, adopten una postura corbada per\xc3\xb2 r\xc3\xadgida en els peus i realitzen estocades cap endavant o lateralment per intimidar al seu oponent. Tamb\xc3\xa9 poden cridar. Si cap dels dos cedeix a les intimidacions, les dues parts intenten mossegar l\'oponent, les baralles poden acabar amb lesions greus. De tant en tant, el perdedor perd la cua per autotomia, la qual \xc3\xa9s menjada pel guanyador.\n_START_SECTION_\nDimorfisme sexual\n_START_PARAGRAPH_\nEl dimorfisme sexual es defineix com la difer\xc3\xa8ncia fenot\xc3\xadpica entre mascles i femelles. Pot ser com\xc3\xba entre animals, com \xc3\xa9s el cas del drag\xc3\xb3 lleopard igual que en altres r\xc3\xa8ptils. Existeixen certes difer\xc3\xa8ncies entre els mascles i les femelles adultes, en les cries \xc3\xa9s impossible de diferenciar a ull fins que no arriben a la pubertat. La m\xc3\xa9s visible per determinar el sexe de l\'animal \xc3\xa9s la forma de l\'abdomen. Els mascles tenen una fila de vuit a catorze porus femoral sobre la cloaca, mentre que les femelles en tenen menys i de menor mida, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s no tenen protuber\xc3\xa0ncies externes. Aquestes protuver\xc3\xa0ncies apareixen aproximadament al cap de sis mesos. Una altra difer\xc3\xa8ncia, tot i no ser tan visible, es troba en la grand\xc3\xa0ria de l\'animal, el mascle pot arribar a mesurar dos o tres cent\xc3\xadmetres m\xc3\xa9s que la femella i tenen una major massa corporal.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl sexe dels dragons lleopard \xc3\xa9s determinat per la temperatura. Certes investigacions mostren que amb temperatures baixes (entre 26 i 30\xc2\xa0\xc2\xb0C) neixen femelles, mentre que amb temperatures m\xc3\xa9s altes (entre 34 i 35\xc2\xa0\xc2\xb0C) neixen mascles. Amb temperatures mitjanes (entre 31 i 33\xc2\xa0\xc2\xb0C) en poden n\xc3\xa9ixer d\'ambd\xc3\xb3s sexes, per\xc3\xb2 les femelles nascudes dins d\'aquest barem t\xc3\xa8rmic poden tenir les hormones i la conducta alterades; amb temperatures m\xc3\xa9s altes, tanmateix, tamb\xc3\xa9 poden n\xc3\xa9ixer femelles, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s agressives i est\xc3\xa8rils, \xc3\xa9s a dir, que no seran capaces de reproduir-se. Hom anomena aquests individus "femelles calentes"._NEWLINE_La maduresa sexual es produeix a l\'any. Els dragons lleopard es reprodueixen entre un mascle i una femella o en un grup format per un mascle i diverses femelles. De vegades les femelles necessiten interaccionar amb el mascle per avaluar-lo abans de realitzar la c\xc3\xb2pula. Durant l\'aparellament, el mascle va donant cops a terra amb la cua per indicar a les femelles del seu voltant que est\xc3\xa0 preparat per la c\xc3\xb2pula i quan en veu una hi va corrents i intenta muntar-hi a sobre; seguidament, comen\xc3\xa7a a mossegar la part superior del cap de la femella. Durant aquest proc\xc3\xa9s poden arribar a perdre la cua. El mascle pot saber el sexe d\'un altre drag\xc3\xb3 lleopard per les feromones que aquest despr\xc3\xa8n per la pell, i quan veu un altre mascle actua amb agressivitat, aixeca les potes davanteres de terra, tot estenent les seves extremitats i arquejant l\'esquena mentre se li infla la llengua i la treu cap a fora._NEWLINE_El drag\xc3\xb3 lleopard es reprodueix normalment de gener a agost o setembre. La femella pot emmagatzemar l\'esperma durant tota la temporada de reproducci\xc3\xb3, de manera que pot arribar a produir fins a tres niuades d\'una sola c\xc3\xb2pula, motiu pel qual el mascle no \xc3\xa9s necessari per a l\'\xc3\xa8xit de la reproducci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la primera o segona c\xc3\xb2pula. Durant aquest per\xc3\xadode, la femella t\xc3\xa9 unes altres reserves de calci per assegurar que els ous es calcifiquin correctament. En general, hi pot haver fins a 6 o 8 postes de dos ous cadascuna, aproximadament cada 21-28 dies des de l\'aparellament. Els ous tarden de 45 a 60 dies a descloure\'s.\n_START_SECTION_\nCries\n_START_PARAGRAPH_\nQuan neixen, les cries tenen un denticle, una punta calc\xc3\xa0ria a l\'extrem del seu musell per ajudar-los a trencar la closca de l\'ou i sortir. Aquest denticle els cau al cap d\'un o dos dies de n\xc3\xa9ixer. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, muden de pell al cap de vint-i-quatre hores. La cria no \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 d\'alimentar-se abans d\'aquesta muda. La pigmentaci\xc3\xb3 que tenen quan neixen varia a mesura que van creixent, i pot ser completament diferent de la que tindran quan siguin adults. Arriben a la maduresa sexual al cap d\'un any._NEWLINE_En n\xc3\xa9ixer solen mesurar entre 8,2 i 8,9 cm i pesar entre 2,5 i 3 gr.\n_START_SECTION_\nAmena\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nEl drag\xc3\xb3 lleopard no \xc3\xa9s considerada com una esp\xc3\xa8cie en perill per la Uni\xc3\xb3 Internacional per a la Conservaci\xc3\xb3 de la Natura. Per tant, no est\xc3\xa0 inclosa en la llista Vermella de la UICN, tot i ser considerat com una "menor preocupaci\xc3\xb3" a l\'\xc3\x8dndia.\n_START_SECTION_\nFilat\xc3\xa8lia\n_START_PARAGRAPH_\nAquest drag\xc3\xb3 ha aparegut en m\xc3\xa9s d\'una ocasi\xc3\xb3 en la filat\xc3\xa8lia: en un segell de 1996 de 50 som kirgu\xc3\xads de Kirguizistan, un segell afgan\xc3\xa8s de 1966, un de Ben\xc3\xadn de 2002 i un de Laos de 1984.\n_START_SECTION_\nSupersticions\n_START_PARAGRAPH_\nArthur Smith inform\xc3\xa0 el 1935 en el seu llibre Fauna of British India que les poblacions ind\xc3\xadgenes consideren, err\xc3\xb2niament, que el drag\xc3\xb3 lleopard \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie molt verinosa. Sherman Minto, el 1966, esment\xc3\xa0 que al Pakistan l\'esp\xc3\xa8cie tamb\xc3\xa9 es considerava verinosa i que el simple contacte amb els fluids corporals de l\'animal era letal.\n_START_SECTION_\nInvestigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl drag\xc3\xb3 lleopard ha estat objecte de diversos estudis cient\xc3\xadfics, especialment en l\'herpetologia. Tony Gamble ha realitzat un estudi sobre el seu albinisme. S\'han realitzat altres estudis com s\xc3\xb3n la determinaci\xc3\xb3 del sexe de l\'animal segons la temperatura durant la incubaci\xc3\xb3 o sobre el seu desenvolupament embrionari.\n_START_SECTION_\nCria en captivitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls dragons lleopard s\xc3\xb3n un dels animals m\xc3\xa9s comuns en les tendes d\'animals ex\xc3\xb2tics, especialment pels principiants, per la seva f\xc3\xa0cil cria i reproducci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com la seva mida petita. Tot i que probablement el r\xc3\xa8ptil m\xc3\xa9s com\xc3\xba \xc3\xa9s la Pogona vitticeps._NEWLINE_Amb els anys, els criadors de dragons lleopard, a trav\xc3\xa9s de la selecci\xc3\xb3 artificial, fent-los creuar entre ells una vegada i darrere l\'altra, han obtingut una gran varietat de colors i patrons. Aquesta recerca ha obligat als criadors a saber sobre la gen\xc3\xa8tica pel que fa al creuament, per saber jugar amb els principis de la gen\xc3\xa8tica mendeliana, al\xc2\xb7lels dominants, recessius i codomin\xc3\xa0ncia i la naturalesa polig\xc3\xa8nica de les mutacions. D\'aquesta manera han aparegut les diferents variacions de l\'animal quant al color (albins, leucistes, grocs intensos o high yellow o amb zones ataronjades) i en la seva mida (anomenats gegants). Aquesta selecci\xc3\xb3 dels individus ha portat a seleccionar involunt\xc3\xa0riament defectes gen\xc3\xa8tics. Per exemple, els individus anomenats enigma, s\'associen amb una fase d\'al\xc2\xb7lel dominant que semblen tenir s\xc3\xadmptomes i problemes amb els equilibris neurol\xc3\xb2gics._NEWLINE_Antigament, la majoria dels dragons lleopards que es venien com a mascotes provenien de la natura, avui en dia per\xc3\xb2, s\xc3\xb3n criats en captivitat. De fet, gr\xc3\xa0cies a aquesta cria es pot abastir tot el mercat sense haver de recollir exemplars silvestres. Per exemple, el 2001, nom\xc3\xa9s als Estats Units es calcula que a les granges de comer\xc3\xa7 van arribar a n\xc3\xa9ixer fins a 55.000 dragons lleopard. El seu baix cost influeix directament a la seva alta demanda, a Catalunya es poden comprar cries nascudes en captivitat per 40 euros._NEWLINE_Tot i que el comer\xc3\xa7 de dragons lleopard \xc3\xa9s legal a tot el m\xc3\xb3n, tant a Noruega com a Austr\xc3\xa0lia est\xc3\xa0 molt regularitzat. Es concediren animals ex\xc3\xb2gens i tant la seva importaci\xc3\xb3 com possessi\xc3\xb3 estan regulats.\n_START_SECTION_\nTerrari\n_START_PARAGRAPH_\nCom que els dragons lleopard no s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os per enfilar-se per les parets, l\'al\xc3\xa7ada del terrari no \xc3\xa9s molt important, no obstant no ha de fer menys de 30cm, en part pel muntatge i el sistema d\'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3. Quant a la base per un sol drag\xc3\xb3 la mida est\xc3\xa0ndard \xc3\xa9s aproximadament de 40x60cm i per un petit grup (3-4) de 60x80cm. La parella ha d\'estar formada per dues femelles o per un mascle i una femella, ja que s\xc3\xb3n animals territorials i tenir dos mascles en un espai tan petit pot comportar problemes._NEWLINE_L\'ambient ha de ser sec i \xc3\xa0rid, i ha de tenir com a m\xc3\xadnim una petita cova on el drag\xc3\xb3 es pugui refugiar. Com que \xc3\xa9s un animal de sang freda, s\'ha de vigilar que la temperatura mai passi dels 32 graus ni baixi dels 24. \xc3\x89s recomanable que el sistema de calor provingui del s\xc3\xb2l. Alguns criadors recomanen l\'\xc3\xbas d\'una l\xc3\xa0mpada de llum ultraviolada per evitar els d\xc3\xa8ficits de vitamina D3, tot i que com que es tracta d\'animals crepusculars no els hi \xc3\xa9s de vital import\xc3\xa0ncia. El que si \xc3\xa9s important, \xc3\xa9s un fotoperiode, sigui per la claror general de l\'habitaci\xc3\xb3 o per un fluorescent del terrari. _NEWLINE_El substrat no ha de ser sorra, ja que la poden digerir._NEWLINE_\xc3\x89s important posar-hi una "caixa humida", es tracta d\'una caixa amb el substrat humit (paper mullat) per facilitar el canvi de muda del drag\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aigua sempre ha d\'estar neta, motiu pel qual s\'ha de canviar peri\xc3\xb2dicament. Els insectes han d\'estar vius, ja que \xc3\xa9s molt rar que un drag\xc3\xb3 s\'alimenti d\'un de mort, els que en arribar la nit no hagin estat menjats s\'han de treure del terrari. Tant l\'aigua com els insectes s\'han d\'empolvorar amb un suplement de calci i vitamina D3.'