b"\n_START_ARTICLE_\nFossar de les Moreres\n_START_SECTION_\nEls cementiris de Santa Maria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l'edat mitjana el \xc2\xabfossar major\xc2\xbb estava situat tot just davant la porta principal de la bas\xc3\xadlica, mentre que el \xc2\xabfossar menor\xc2\xbb o \xc2\xabfossar de les moreres\xc2\xbb estava situat al lateral. A final de l'edat mitjana s'edificaren algunes cases que donen al carrer Caputxes, situaci\xc3\xb3 que limit\xc3\xa0 el \xc2\xabfossar major\xc2\xbb, el qual gradualment pass\xc3\xa0 a ser el menor i viceversa. El 1402 Arnau Bargu\xc3\xa9s edific\xc3\xa0 la font p\xc3\xbablica que emmarca l'entrada a la pla\xc3\xa7a de Santa Maria per Argenteria.\n_START_SECTION_\nReformes de l'espai i conversi\xc3\xb3 en pla\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1966 l'alcalde de Barcelona Jos\xc3\xa9 Maria Porcioles va projectar obres de millora per a Santa Maria, aix\xc3\xad com el despeje \xc2\xabFossar de les Moreres\xc2\xbb enderrocant el pont i diverses construccions adjacents a la bas\xc3\xadlica a fi de convertir l'espai en pla\xc3\xa7a. Les obres no es varen dur a terme i l'espai va patir un acusat proc\xc3\xa9s de degradaci\xc3\xb3 fins al 1977, any en qu\xc3\xa8 es recol\xc2\xb7loc\xc3\xa0 la placa commemorativa. El juny de 1978, a inst\xc3\xa0ncies d'\xc3\x92mnium Cultural i amb la voluntat de dignificar l'espai, ja que fins aleshores s'estava utilitzant com a aparcament de cotxes, es cre\xc3\xa0 la Comissi\xc3\xb3 Pro Fossar de les Moreres-Memorial 1714, que treball\xc3\xa0 amb la voluntat que es paviment\xc3\xa9s la pla\xc3\xa7a, s'imped\xc3\xads el tr\xc3\xa0fic rodat, i es declar\xc3\xa9s l'enclavament com a monument hist\xc3\xb2ric art\xc3\xadstic per part de la Generalitat. El portaveu de l'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns del Barri de la Ribera manifest\xc3\xa0 la voluntat que l'enclavament fos recuperat com a s\xc3\xadmbol per a Catalunya. El 1979 es torn\xc3\xa0 a pavimentar la pla\xc3\xa7a i el 1981 l'Ajuntament de Barcelona redact\xc3\xa0 un pla especial de rehabilitaci\xc3\xb3 de tota la zona de la Ribera. Pel Fossar de les Moreres es project\xc3\xa0 la recreaci\xc3\xb3 del cementiri original de la Ribera a efectes commemoratius, aix\xc3\xad com la restauraci\xc3\xb3 del pont aixecat el 1700 al bell mig de l'actual Fossar de les Moreres per Jordi de Hessen, i que connectava la llotja reial de Santa Maria del Mar amb el Palau Reial situat al Pla de Palau. La remodelaci\xc3\xb3 del pont elevat es destinaria a acollir exposicions i mostres divulgadores sobre l'Onze de Setembre. Els arquitectes Llu\xc3\xads Dom\xc3\xa9nech i Roser Amador argumentaren que la conservaci\xc3\xb3 i restauraci\xc3\xb3 del pont del segle XVIII s'aconseguiria mitjan\xc3\xa7ant una estructura de suport de fusta, ja que el pont entroncava amb la tradici\xc3\xb3 de balcons voladissos pr\xc3\xb2pia de l'arquitectura del barri de la Ribera. El cementiri reconstru\xc3\xaft quedaria tancat per totes bandes, per\xc3\xb2 unes reixes laterals en permetrien la visi\xc3\xb3 del conjunt. El 1983 la Comissi\xc3\xb3 Pro Fossar de les Moreres-Memorial 1714 propos\xc3\xa0 un pla alternatiu elaborat per l'arquitecte Jes\xc3\xbas Roca\xc3\xb1in i Serrano; aquest projecte descartava el retorn a l'estat de cementiri previ a la pavimentaci\xc3\xb3 de 1821, i apostava per mantenir-lo com una pla\xc3\xa7a p\xc3\xbablica, aix\xc3\xad com la restauraci\xc3\xb3 del pont, la plantaci\xc3\xb3 d'unes moreres, i la incorporaci\xc3\xb3 d'elements commemoratius com ara una flama eterna. La Comissi\xc3\xb3 apel\xc2\xb7l\xc3\xa0 a la Generalitat, per\xc3\xb2 els responsables municipals es reafirmaren en la seva intenci\xc3\xb3 de retornar el fossar a l'aspecte original de l'antic cementiri de Santa Maria del Mar. L'apel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 arrib\xc3\xa0 al S\xc3\xadndic de Greuges, que aconsegu\xc3\xad un principi d'acord entre el tinent d'alcalde d'urbanisme Jordi Parpal i director del Patrimoni art\xc3\xadstic de la Generalitat Esteve Mas.\n_START_SECTION_\nMemorial de guerra\n_START_PARAGRAPH_\nLes obres, no exemptes de pol\xc3\xa8mica, s'iniciaren el 1986 segons el projecte de Llu\xc3\xads Dom\xc3\xa9nech i Roser Amador, i foren adjudicades a l'empresa Huarte; malgrat que la idea inicial era la de consolidar i restaurar el pont, aquest acab\xc3\xa0 totalment enderrocat. Els t\xc3\xa8cnics al\xc2\xb7legaren aleshores que la vista de la fa\xc3\xa7ana de la bas\xc3\xadlica que ara es podia contemplar era un element a tenir en compte, i que el pont no tenia cap inter\xc3\xa8s hist\xc3\xb2ric ni patrimonial. La Crida a la Solidaritat i la Comissi\xc3\xb3 Pro Fossar de les Moreres-Memorial 1714 anunciaren accions de protesta si no s'aturava la destrucci\xc3\xb3 d'elements patrimonials i s'aturava la reforma. Els membres del Memorial es reuniren amb l'ajuntament per reclamar que el Fossar esdevingu\xc3\xa9s una pla\xc3\xa7a p\xc3\xbablica que albergu\xc3\xa9s un memorial del 1714. Finalment els t\xc3\xa8cnics de l'ajuntament aprovaren aturar el projecte de remodelaci\xc3\xb3 que tan sols havia servit per destruir el pont. _NEWLINE_Tres anys despr\xc3\xa9s, el 1989, es reprengu\xc3\xa9 la reforma i s'execut\xc3\xa0 un projecte de l'arquitecta Carme Fiol que cre\xc3\xa0 una senzilla pla\xc3\xa7a de totxana vermella, quedant pendent la restauraci\xc3\xb3 de les fa\xc3\xa7anes; el projecte de Fiol no s'assemblava a cap dels anteriors, sin\xc3\xb3 que es basava en la idea de construir una pla\xc3\xa7a per a l'\xc3\xbas quotidi\xc3\xa0, per\xc3\xb2 que al mateix temps tingu\xc3\xa9s un car\xc3\xa0cter monumental; el projecte es completava amb la plantaci\xc3\xb3 de moreres i l'obertura de la pla\xc3\xa7a al carrer Malcuinat, un acc\xc3\xa9s que fins aleshores restava tapiat. El projecte s'havia de completar amb la restauraci\xc3\xb3 de les fa\xc3\xa7anes de les edificacions adjacents i l'habilitaci\xc3\xb3 d'un museu dedicat a l'11 de setembre i la hist\xc3\xb2ria del cementiri i pla\xc3\xa7a, aix\xc3\xad com acollir les restes del pont enderrocat que es conservaven en un magatzem municipal. El 1998 es remodelaren les fa\xc3\xa7anes dels edificis de la pla\xc3\xa7a. El 1999 la Generalitat declar\xc3\xa0 el Fossar de les Moreres, conjuntament amb el Llibre de Privilegis de Cervera, B\xc3\xa9ns culturals d'Inter\xc3\xa8s Nacional; fins aleshores el Fossar havia tingut la consideraci\xc3\xb3 de conjunt hist\xc3\xb2ric. El 2001 s'hi constru\xc3\xad el memorial de guerra del 1714, on cada 11 de setembre es commemora la Diada Nacional de Catalunya i es ret homenatge als defensors de la ciutat, morts i enterrats en aquest lloc despr\xc3\xa9s que la ciutat es ret\xc3\xa9s davant les tropes de Felip V d'Espanya. Des de l'abril de 2002, l'associaci\xc3\xb3 Memorial 1714 col\xc2\xb7loca un ram de flors amb la bandera catalana cada diumenge al migdia al recipient que es troba al peveter. Des del 1915 les associacions patri\xc3\xb2tiques i catalanistes hi commemoren els morts haguts durant el setge del 1714. El 2014 va ser l'escenari de l'acte institucional de la Generalitat de Catalunya, amb motiu del Tricentenari, amb la intervenci\xc3\xb3 d'Artur Mas.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic cementiri anomenat el Fossar de les Moreres, correspon b\xc3\xa0sicament a l'antiga zona d'enterrament de la parr\xc3\xb2quia de Santa Maria del Mar. Si b\xc3\xa9 existeixen troballes arqueol\xc3\xb2giques d'enterraments del segle IV, inicis del V, a l'interior de l'edifici de l'antic carrer de l'Espaseria (avui de Santa Maria), a tocar el fossar, sota el presbiteri de l'actual temple i a la placeta de Montcada, podrien respondre a diferents enterraments realitzats segons el costum de tradici\xc3\xb3 romana de fer-los al llarg dels camins que envoltaven la ciutat._NEWLINE_Segons Pi i Arimon, l'esgl\xc3\xa9sia i el fossar al segle XII estarien situats a la cantonada del carrer de l'Espaseria amb la pla\xc3\xa7a de Santa Maria; al sud trobar\xc3\xadem un areny, on s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 la peixateria general, amb les barques dels pescadors varades, com cercant el petit resguard del Puig de les Falzies (actualment pla Palau); vers Badalona albirar\xc3\xadem el Puig dels Molins (actualment estaci\xc3\xb3 de Fran\xc3\xa7a, i els estanyols del que seria barri de la Ribera, ja mig amagats per les edificacions de la rodalia de Corbera, barriada de pescadors constru\xc3\xafda pel cap\xc3\xadtol catedralici ver el 1209 en els sorrals concedits pel rei Pere I; a llevant ens trobar\xc3\xadem amb un altre grup d'edificacions als terrenys que Guillem Ramon de Montcada reb\xc3\xa9 del comte Ramon Berenguer a canvi de la seva col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 en la conquesta de Tortosa, terrenys que, per millor edificar-los, f\xc3\xa9u travessar per un carrer (Montcada). Amb aquestes construccions augment\xc3\xa0 el nombre d'habitants i, conseq\xc3\xbcentment, el de feligresos, aix\xc3\xad l'esgl\xc3\xa9sia del fossar es vei\xc3\xa9 afavorida per algunes donacions._NEWLINE_El 1329, Alfons el Benigne col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 la primera pedra del nou temple. S'edific\xc3\xa0 al nord de l'antic, deixant una separaci\xc3\xb3 entre ambd\xc3\xb3s. No se sap res del que pass\xc3\xa0 amb el vell edifici._NEWLINE_El proc\xc3\xa9s edificatori creix i es van delimitant els terrenys del fossar. Al voltant del 1500 es constru\xc3\xafren noves cases al carrer de les Caputxes, fet que minv\xc3\xa0 el terreny i el divid\xc3\xad,  passant a denominar-se fossar menor, i major el que ens ocupa._NEWLINE_Dins el fossar major, sembla que hi havia la casa del fosser, lloc on despr\xc3\xa9s possiblement s'edific\xc3\xa0 la Sala del Cap\xc3\xadtol. D'aquesta sala es conserven uns murs, emmarcats i emmascarats per un edifici d'habitatges de construcci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s moderna. Una excavaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica i una investigaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica, determinarien, per\xc3\xb2, les seves dimensions reals. El 8 de novembre de 1511, el cos de beneficiats de Santa Maria comunic\xc3\xa0 a l'Obra la intenci\xc3\xb3 de construir-se una sala de reunions i deman\xc3\xa0 ajut per portar-la a terme. El lloc triar \xc3\xa9s el fossar on era situada la casa del fosser, amb les mides seg\xc3\xbcents. ampl\xc3\xa0ria 7 canes de tou, llarg\xc3\xa0ria 15 canes de tou i amb la condici\xc3\xb3 de bastir un claustre que enllac\xc3\xa9s amb l'esgl\xc3\xa9sia. El 1583 s'aturaren les obres. El 1605, la primera nau del Cap\xc3\xadtol era coberta i es celebr\xc3\xa0 la primera missa. El claustre no s'acab\xc3\xa0 mai. Per tal de poder connectar el palau amb el temple, es constru\xc3\xad, a finals del segle XVII, un corredor o passad\xc3\xads damunt d'arcs, enlla\xc3\xa7ant-los._NEWLINE_L'onze de setembre de 1714, durant la Guerra de Successi\xc3\xb3, l'\xc3\xbaltim reducte resistent era format per Santa Eul\xc3\xa0lia, els baluards de llevant i de Santa Clara, aix\xc3\xad com el barri sencer de Ribera. El fossar era el cementiri m\xc3\xa9s proper i en ell varen \xc3\xa9sser enterrats els seus defensors._NEWLINE_Carles III, per raons d'higiene, abol\xc3\xad el 1775 els cementiris parroquials dins dels nuclis urbans. L'Ajuntament dispos\xc3\xa0 de convertir-los en places. Per tal de no perdre terrenys propietat de la parr\xc3\xb2quia, l'Obra de Santa Maria edific\xc3\xa0 noves cases i botigues, malgrat la prohibici\xc3\xb3 el 1802.  El 1816, per acord entre l'Obra i el General Casta\xc3\xb1os, l'esgl\xc3\xa9sia podia construir noves botigues al costat de la capella del Sant Crist, al mig del fossar. Aquestes darreres edificacions s\xc3\xb3n les que donares l'actual fesomia a l'indret. Amb la Renaixen\xc3\xa7a, es recuper\xc3\xa0 la mem\xc3\xb2ria dels fets de 1714, i pels volts de 1870 es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a celebrar al fossar l'Onze de setembre amb caire d'homenatge als caiguts i reivindicatiu del fet catal\xc3\xa0. Des d'aleshores, aquest indret esdevingu\xc3\xa9 un lloc fortament testimonial i plenament arrelat a la consci\xc3\xa8ncia i mem\xc3\xb2ria hist\xc3\xb2rica del pa\xc3\xads. Tanmateix, amb el pas del temps el lloc es va anar deteriorant fins que al 1979, algunes entitats ciutadanes van comen\xc3\xa7ar a reclamar l'adequaci\xc3\xb3  de l'indret. El 1989 es redact\xc3\xa0 el projecte definitiu de remodelaci\xc3\xb3 el Fossar."