b'\n_START_ARTICLE_\nDante Gabriel Rossetti\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill d\'un erudit emigrat itali\xc3\xa0, Gabriele Rossetti, D. G. Rossetti va n\xc3\xa9ixer a Londres, Anglaterra, i va rebre el nom de Gabriel Charles Dante Rossetti. La seva fam\xc3\xadlia i amics l\'anomenaven Gabriel, per\xc3\xb2 en les seves publicacions signava primer amb el nom de Dante, a causa de les seves resson\xc3\xa0ncies liter\xc3\xa0ries. Era germ\xc3\xa0 de la poeta Christina Rossetti i del cr\xc3\xadtic William Michael Rossetti, i va ser un dels fundadors de la Germanor Prerafaelita, juntament amb John Everett Millais i William Holman Hunt._NEWLINE_Des de molt jove, va mostrar un gran inter\xc3\xa8s per la literatura. Com tots els seus germans, aspirava a ser poeta. No obstant aix\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 volia pintar i mostrava un gran inter\xc3\xa8s per l\'art itali\xc3\xa0 medieval. Va estudiar amb Ford Madox Brown, amb qui va mantenir una estreta relaci\xc3\xb3 al llarg de la seua vida. Va estudiar idiomes al King\'s College i, posteriorment, a la Royal Academy._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'exposici\xc3\xb3 de l\'obra de Holman Hunt, La vespra de Santa Agn\xc3\xa8s, Rossetti va cercar-hi l\'amistat. La pintura il\xc2\xb7lustrava un poema d\'un autor poc conegut en aquell temps, John Keats. El primer poema de Rossetti, The Blessed Damozelera una imitaci\xc3\xb3 de Keats, de manera que va creure que Hunt podria compartir els seus ideals art\xc3\xadstics i literaris. Junts van desenvolupar la filosofia de la germanor dels prerafaelites. Rossetti va estar sempre m\xc3\xa9s interessat en la part medieval del moviment que en la moderna. Publicava traduccions de Dant i d\'altres poetes italians medievals, i el seu art tamb\xc3\xa9 cercava adoptar l\'estil dels renaixentistes italians primitius._NEWLINE_Les primeres grans pintures de Rossetti mostren algunes de les qualitats realistes del moviment prerafaelita primerenc. El 1849, va pintar el seu primer llen\xc3\xa7 inspirat en els antics pintors italians, La inf\xc3\xa0ncia de la Verge. L\'any seg\xc3\xbcent va pintar Ecce Ancilla Domini!, una representaci\xc3\xb3 de l\'Anunciaci\xc3\xb3 que exaltava la puresa. \xc3\x89s una interpretaci\xc3\xb3 moderna de la Mare de D\xc3\xa9u i de l\'Anunciaci\xc3\xb3, en la qual Maria \xc3\xa9s representada com una adolescent indiferent i atemorida, p\xc3\xa0l\xc2\xb7lida no tant pel candor espiritual, sin\xc3\xb3 per consumpci\xc3\xb3. Destaca l\'\xc3\xbas del cabell p\xc3\xa8l-roig, senyal de sensualitat pel decadentisme i el simbolisme. La pres\xc3\xa8ncia del lliri i de la cortina blava entre els tons blancs s\xc3\xb3n elements ulteriors que afegeixen contingut simb\xc3\xb2lic a la pintura. La seva obra \xc3\xa9s intensament m\xc3\xadstica i primitiva, i s\'acosta a l\'eclecticisme dels natzarens alemanys. La pintura incompleta Found (1854) va ser l\'\xc3\xbanica dedicada a la vida moderna. Representava una prostituta, treta del carrer per un pastor que era el seu antic enamorat. No obstant aix\xc3\xb2, Rossetti, progressivament, va preferir les imatges simb\xc3\xb2liques i mitol\xc3\xb2giques a les realistes. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es pot aplicar a la seva poesia posterior._NEWLINE_Encara que John Ruskin li va donar suport, les cr\xc3\xadtiques que en l\'any 1850 van rebre les seues pintures van fer que es retirara de les exposicions p\xc3\xbabliques i es dedicara sobretot a l\'aquarel\xc2\xb7la, que podia vendre\'s en privat. Prenia, com a assumpte preferit, els textos de Dant, en particular de la Vida nova, que havia tradu\xc3\xaft a l\'angl\xc3\xa8s, i de La mort d\'Artur, de sir Thomas Malory. Les seves visions de les hist\xc3\xb2ries art\xc3\xbariques i del disseny medieval tamb\xc3\xa9 van inspirar els seus nous amics d\'aquell temps, com ara William Morris i Edward Burne-Jones._NEWLINE_Aquestes tend\xc3\xa8ncies es van acr\xc3\xa9ixer a causa de certs esdeveniments de la seua vida privada, en particular per la mort de la seua esposa, Elizabeth Siddal, que es va su\xc3\xafcidar ingerint l\xc3\xa0udan despr\xc3\xa9s de donar a llum un xiquet mort. Rossetti va caure en la depressi\xc3\xb3 i va enterrar la major part dels seus poemes in\xc3\xa8dits a la tomba de la seua esposa, en el cementiri de Highgate. Va idealitzar la seua imatge com la Beatriu de Dant en un bon nombre de pintures, com El somni de Dant davant la mort de la seua estimada (1856) i en Beata Beatrix (1863), obra que marca el cam\xc3\xad del pintor cap a una major ornamentaci\xc3\xb3 i simbolisme; aquesta pintura al\xc2\xb7leg\xc3\xb2rica al\xc2\xb7ludeix a la mort de la seua dona. Representa Elizabeth en un posat l\xc3\xa0nguid i sensual, amb el cabell roig natural recollit en un pentinat desfet; sobre les seues mans est\xc3\xa0 posant un colom roig, s\xc3\xadmbol d\'espiritualitat, que porta al bec una branqueta al\xc2\xb7lusiva al l\xc3\xa0udan. A la seua esquena, una escena difusa representa dos personatges, potser Dant i Virgili. El complex simbolisme del retrat \xc3\xa9s encara font de debat entre els cr\xc3\xadtics._NEWLINE_Va deixar la Germanor Prerafaelita en 1863, per\xc3\xb2 va mantenir el seu mateix estil pict\xc3\xb2ric en obres posteriors: La n\xc3\xbavia (1865), La dona de la finestra, El vestit de seda blava (1868), May Morris (1872), La donzella ferida (1879), Somni (1880), La pia (1881) i Joana d\'Arc (1882). Monna Vana (1866) \xc3\xa9s l\'arquetip de la feminitat decadent: el subjecte de la pintura \xc3\xa9s una dona de bellesa sensual i andr\xc3\xb2gina que es raspalla el p\xc3\xa8l roig envoltada de composicions florals. La rosa \xc3\xa9s la flor decadentista per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia. Va pintar diverses vegades el mite de Proserpina o Pers\xc3\xa8fone, raptada per Hades, d\xc3\xa9u dels inferns i que va haver d\'alliberar-la, per\xc3\xb2 amb la condici\xc3\xb3 que no menjara gens en el retorn; Hades la va enganyar perqu\xc3\xa8 menjara sis llavors de magrana, que \xc3\xa9s el fruit dels morts, que l\'obligaven a tornar-hi sis mesos cada any, un per cada llavor. La dea \xc3\xa9s representada segons un c\xc3\xa0non com\xc3\xba al romanticisme i al simbolisme: la barreja de bellesa i mort s\'indica amb el cabell negre i una posa sensual de dona fatal. A la seua m\xc3\xa0, la magrana al\xc2\xb7ludeix al mite i, tamb\xc3\xa9, en clau simb\xc3\xb2lica, a la mort i a la sang._NEWLINE_La seua pintura va influir en el desenvolupament del moviment simbolista europeu. Rossetti representava les dones obsessivament estilitzades. Tendia a retratar la seua nova amant, Fanny Cornforth com l\'ep\xc3\xadtom de l\'erotisme f\xc3\xadsic, mentre que a una altra de les seues amants, Jane Burden, esposa del seu soci de negocis William Morris, la idealitzava com una dea et\xc3\xa8ria._NEWLINE_Durant aquest temps, Rossetti va comen\xc3\xa7ar a obsessionar-se amb animals ex\xc3\xb2tics, i en particular amb els uombats. Sovint, demanava als seus amics que es trobaren amb ell "al cau del uombat", al zoo de Londres, a Regent\'s Park, i all\xc3\xad passava moltes hores. Finalment, al setembre de 1869, va adquirir la seua primera mascota uombat, al qual anomenava "Top". Aquest animal va viure poc de temps. Rosseti sovint el duia a la taula, i se li permetia dormir al centre de la taula durant els menjars. De fet, es diu que va inspirar el lir\xc3\xb3 d\'Al\xc3\xadcia al pa\xc3\xads de les meravelles, de Lewis Carroll._NEWLINE_Els amics de Rossetti van aconseguir que exhumara els poemes de la tomba de la seua esposa i els publicara: Poemes (1870); van ser molt controvertits i atacats com l\'ep\xc3\xadtom de l\'escola "de la poesia carnal". Ofenien pel seu erotisme i sensualitat. Un poema, Nuptial Sleep (Somni nupcial), descrivia una parella que es quedava adormida despr\xc3\xa9s del sexe. Aquesta era part de la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de sonets de Rossetti La casa de la vida  (The house of life), una s\xc3\xa8rie de poemes que tra\xc3\xa7aven el desenvolupament f\xc3\xadsic i espiritual d\'una relaci\xc3\xb3 \xc3\xadntima. Rossetti descriu la forma de sonet com el "monument al moment", ja que cerca contenir els sentiments d\'un moment fuga\xc3\xa7, i reflectir-ne el significat. Aquest va ser el seu assoliment literari m\xc3\xa9s gran. El 1881 va publicar Ballads and Sonnets (Balades i sonets)._NEWLINE_Rossetti tamb\xc3\xa9, t\xc3\xadpicament, va escriure sonets per a les seues pintures, tals com Astarte sir\xc3\xadaca. Com a dissenyador, va treballar amb William Morris i va produir imatges per a vitralls i altres elements decoratius._NEWLINE_Cap al final de la seua vida, Rossetti va caure en estat m\xc3\xb2rbid, enfosquit per la drogoaddicci\xc3\xb3 i la creixent inestabilitat mental, possiblement empitjorada per la seua reacci\xc3\xb3 als salvatges atacs de la cr\xc3\xadtica sobre la seua poesia desenterrada (1869). Va passar els seus \xc3\xbaltims anys retirat, com un recl\xc3\xbas. Va morir a Birchington-on-Siga, Kent, Anglaterra.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nEl compositor angl\xc3\xa8s Reginald Steggall (1867-1938) va posar m\xc3\xbasica a diversos poemes de Rossetti.'