b"\n_START_ARTICLE_\nFiltre \xc3\xb2ptic\n_START_PARAGRAPH_\nUn filtre \xc3\xb2ptic \xc3\xa9s un medi que nom\xc3\xa9s permet el pas a trav\xc3\xa9s d'ell de llum amb certes propietats, suprimint o atenuant la llum restant. Els filtres \xc3\xb2ptics m\xc3\xa9s comuns s\xc3\xb3n els filtres de color, \xc3\xa9s a dir, aquells que nom\xc3\xa9s deixen passar llum d'una determinada longitud d'ona. Si es limiten a atenuar la llum uniformement en tot el rang de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies es denominen filtres de densitat neutra._NEWLINE_Segons el seu procediment d'acci\xc3\xb3 poden ser d'absorci\xc3\xb3 si absorbeixen part de la llum o b\xc3\xa9 reflectius si la reflecteixen. A aquest \xc3\xbaltim grup pertanyen els filtres dicroics. Els usos dels filtres \xc3\xb2ptics inclouen la fotografia, il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 i nombrosos usos cient\xc3\xadfics. Els filtres d'absorci\xc3\xb3 s'elaboren dipositant sobre la superf\xc3\xadcie d'un substrat transparent o, barrejat en ell, una subst\xc3\xa0ncia amb propietats absorbents de la llum._NEWLINE_Segons el rang de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies que deixen sense filtrar es classifiquen en filtres de passada alt, si deixen sense filtrar les radiacions de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia superior a cert valor denominat freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de cort o b\xc3\xa9 les inferiors a cert valor en els filtres de passada baix. En els filtres de passada de banda es filtren les freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies per damunt i per sota de certs l\xc3\xadmits._NEWLINE_L'atenuaci\xc3\xb3 del senyal filtrat s'amida mitjan\xc3\xa7ant la transmit\xc3\xa0ncia \xc3\xb2ptica del mitj\xc3\xa0 filtrant o el seu inversa, absorb\xc3\xa0ncia.\n_START_SECTION_\nTipus de filtres\n_START_PARAGRAPH_\nAquests s\xc3\xb3n alguns tipus de filtres \xc3\xb2ptics, no obstant aix\xc3\xb2 molts filtres corresponen a m\xc3\xa9s d'una categoria i comparteixen caracter\xc3\xadstiques o es poden englobar dins d'altra classificaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad molts filtres t\xc3\xa8cnics s\xc3\xb3n al seu torn filtres polaritzadors o es pot obtenir un determinat tipus de filtre mitjan\xc3\xa7ant diverses t\xc3\xa8cniques que els englobarien en diverses categories.\n_START_SECTION_\nFiltres dicroics\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme dicroisme (del grec dikroos, dos colors) fa refer\xc3\xa8ncia a la divisi\xc3\xb3 d'un feix de llum en dues bandes de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia. Un filtre dicroic o interferencial est\xc3\xa0 format per una l\xc3\xa0mina transparent que posseeix un recobriment reflectint en una de les seues superf\xc3\xadcies que reflecteix la llum que es desitja filtrar. D'aquesta manera s'aconsegueix separar la llum en dos feixos crom\xc3\xa0tics mitjan\xc3\xa7ant el principi d'interfer\xc3\xa8ncia \xc3\xb2ptica. Aquests filtres s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s cars que els filtres d'absorci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 tenen unes caracter\xc3\xadstiques molt superiors. La seua capacitat i precisi\xc3\xb3 de filtratge \xc3\xa9s molt superior._NEWLINE_Aquest tipus de filtres es fabriquen dipositant en el buit capes de subst\xc3\xa0ncies reflectives sobre un substrat, generalment de vidre. Variant el nombre i grossor d'aquestes capes es pot ajustar el filtre a freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i amplada de banda desitjat amb molta precisi\xc3\xb3 seguint els principis de l'interfer\xc3\xb2metre de Fabry-Perot.\n_START_SECTION_\nAplicacions\n_START_PARAGRAPH_\nA part de les aplicacions comunes, altre \xc3\xbas \xc3\xa9s l'emissi\xc3\xb3 de llum freda, amb un filtre dicroic que bloquege la llum infraroja, produint una font de llum que calfe menys la superf\xc3\xadcie il\xc2\xb7luminada. Molts llums hal\xc3\xb2genes es fabriquen amb un filtre dicroic que reflecteix la llum infraroja de tornada al filament. S'empren prismes dicroics per a dividir la llum blanca en els colors primaris en c\xc3\xa0meres de v\xc3\xaddeo de gamma professional cap a sensors espec\xc3\xadfics per a cada color, dos prismes dicroics separen el roig i blau respectivament, al conjunt se li denomina prisma tricroic. El sistema es va usar en les c\xc3\xa0meres de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula technicolor, que utilitzaven una bobina per a cada color (2 o 3 segons el sistema)._NEWLINE_El proc\xc3\xa9s invers es porta a terme en els projectors de v\xc3\xaddeo, unint els feixos de llum procedents de tres pantalles LCD. En joieria s'empra aquest efecte per a produir irisacions en la superf\xc3\xadcie de vidre amb recobriment especial. Altra important aplicaci\xc3\xb3 es porta a terme en el filtratge espacial._NEWLINE_Aquests filtres, al no absorbir tot just radiaci\xc3\xb3, es calfen molt menys que els equivalents filtres d'absorci\xc3\xb3, el que els fa m\xc3\xa9s estables per a \xc3\xb2ptica de precisi\xc3\xb3 i adequats per a treballar amb llum intensa o l\xc3\xa0ser potents. No obstant aix\xc3\xb2, al reflectir part de la llum poden interferir de forma indesitjada amb certs dispositius \xc3\xb2ptics, per als quals s\xc3\xb3n preferibles els filtres d'absorci\xc3\xb3._NEWLINE_Una variant del mateix principi, per\xc3\xb2 amb efectes oposats \xc3\xa9s l'empleada en els recobriments antireflectors de les lents.\n_START_SECTION_\nFiltre d'excitaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAquest \xc3\xa9s un tipus de filtre per a usos cient\xc3\xadfics que s'empra en microsc\xc3\xb2pia de fluoresc\xc3\xa8ncia i espectrosc\xc3\xb2pia. Aquests filtres seleccionen la longitud d'ona d'excitaci\xc3\xb3 per a produir fluoresc\xc3\xa8ncia en l'esp\xc3\xa8cimen observat bloquejant la resta de la llum procedent d'una font que sol ser una llum d'arc de xen\xc3\xb3 o una llum de vapor de mercuri, generalment llum d'ona curta.\n_START_SECTION_\nFiltre de Lyot\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un tipus de filtre creat per l'astr\xc3\xb2nom franc\xc3\xa8s Bernard Lyot. S'usa principalment en astronomia, especialment astronomia solar. Est\xc3\xa0 format per una o m\xc3\xa9s l\xc3\xa0mines birefringents, generalment de quars, sent cada l\xc3\xa0mina de la meitat de grossor que l'anterior. A causa de la birefring\xc3\xa8ncia de les plaques els components de polaritzaci\xc3\xb3 ordin\xc3\xa0ria i extraordin\xc3\xa0ria del feix de llum tenen un \xc3\xadndex de refracci\xc3\xb3 distint i per tant distinta velocitat de fase, pel que l'estat de polaritzaci\xc3\xb3 de la llum es modificar\xc3\xa0 al travessar el filtre, perdent intensitat \xc3\xb2ptica en el polaritzador seg\xc3\xbcent. No obstant aix\xc3\xb2 per a certes longituds d'ona la difer\xc3\xa8ncia en la longitud del recorregut \xc3\xb2ptic \xc3\xa9s un m\xc3\xbaltiple sencer de la longitud d'ona pel que les p\xc3\xa8rdues s\xc3\xb3n molt menudes. Aquesta longitud d'ona es pot ajustar girant les l\xc3\xa0mines. Aquestes franges de transmissi\xc3\xb3 depenen del nombre, grossor i orientaci\xc3\xb3 de les l\xc3\xa0mines._NEWLINE_Aquests filtres s'empren tamb\xc3\xa9 per a ajustar la longitud d'ona de l\xc3\xa0sers situant-los en el seu ressonador \xc3\xb2ptic.\n_START_SECTION_\nFiltre de resson\xc3\xa0ncia at\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nEst \xc3\xa9s un filtre usat en investigaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica per a filtrar radiacions electromagn\xc3\xa8tiques amb extrema precisi\xc3\xb3 i m\xc3\xadnima p\xc3\xa8rdua d'intensitat de senyal. Produeix emissions d'una amplitud de banda summament estreta (de l'ordre de 0,001 nan\xc3\xb2metres) i pot treballar en una longitud d'ona des de l'infraroig a l'ultraviolat. Altra caracter\xc3\xadstica d'aquests filtres \xc3\xa9s el seu alt grau d'acceptaci\xc3\xb3, de fins a 180\xc2\xb0. Aquests filtres s\xc3\xb3n instal\xc2\xb7lacions summament complexes que s\xc3\xb3n ajustades espec\xc3\xadficament per a cada aplicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica que s'empre._NEWLINE_N'hi ha de tres tipus: filtres de Faraday, de Voight i d'absorci\xc3\xb3-remissi\xc3\xb3. S'empren en diverses aplicacions cient\xc3\xadfiques en les quals calga filtrar amb gran precisi\xc3\xb3 radiaci\xc3\xb3 de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia molt concreta; un dels usos m\xc3\xa9s comuns \xc3\xa9s en els receptors dels LIDAR.\n_START_SECTION_\nFiltre espacial\n_START_PARAGRAPH_\nUn filtre espacial se basa en l'\xc3\xb2ptica de Fourier. S'empra per a filtrar un feix de llum coherent o altra radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica, generalment s'usen per a filtrar l'eixida d'un l\xc3\xa0ser suprimint les aberracions degudes a imperfeccions en l'\xc3\xb2ptica que impedeixen que siga perfectament convergent, produint un feix en el mode transversal del ressonador \xc3\xb2ptic. S'empra una lent convergent per a enfocar el feix que, al no ser perfectament convergent no es concentrar\xc3\xa0 en un sol punt, sin\xc3\xb3 que en el pl\xc3\xa0nol focal crear\xc3\xa0 un punt envoltat de cercles conc\xc3\xa8ntrics corresponents a la transformada de Fourier de la distribuci\xc3\xb3 d'intensitat energ\xc3\xa8tica transversal del feix. La llum del centre correspon a una ona perfecta en el pl\xc3\xa0nol de la transformada, sent la resta llum amb superior freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia espacial._NEWLINE_Fent passar aquest feix central per una obertura la grand\xc3\xa0ria de la qual dep\xc3\xa8n de la longitud d'ona de la llum, de la dist\xc3\xa0ncia focal de la lent i de la qualitat del ressonador (generalment d'uns 100 \xce\xbcm) s'obt\xc3\xa9 un feix gaussi\xc3\xa0 quasi perfecte a costa de reduir la intensitat.\n_START_SECTION_\nFiltre Chelsea\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s tipus \xc3\xa9s usat en gemmologia. \xc3\x89s un filtre dicrom\xc3\xa0tic que permet el pas de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies tant en el roig intens com en el groc-verd (690 i 570 nm respectivament) que corresponen amb les bandes d'emissi\xc3\xb3 i absorci\xc3\xb3 de la maragda, pel que serveix per a distingir aquesta d'imitacions. A\xc3\xa7\xc3\xb2 \xc3\xa9s a causa de la fluorescencia roja que emeten aquestes al ser il\xc2\xb7luminades amb llum ultraviolada. Encara que no \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de distingir entre maragdes naturals i les sint\xc3\xa8tiques que es van comen\xc3\xa7ar a introduir en els anys 40, aquest filtre segueix sent \xc3\xbatil per a distingir les variants sint\xc3\xa8tiques d'aiguamarina i topazi blaves, les quals a l'\xc3\xa9sser espinel\xc2\xb7les amb contingut en cobalt emeten fluoresc\xc3\xa8ncia roja.\n_START_SECTION_\nFiltre Christiansen\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser descobert pel f\xc3\xadsic dan\xc3\xa8s Christian Christiansen. \xc3\x89s un filtre de banda estreta consistent en una pols transparent en suspensi\xc3\xb3 en un l\xc3\xadquid transparent, ambd\xc3\xb3s amb diferents valors de dispersi\xc3\xb3 per\xc3\xb2 amb id\xc3\xa8ntic \xc3\xadndex de refracci\xc3\xb3 a certa longitud d'ona, pel que la llum d'aquesta longitud d'ona pot travessar el filtre mentre que la resta \xc3\xa9s dispersada mitjan\xc3\xa7ant refracci\xc3\xb3 del mitj\xc3\xa0 en suspensi\xc3\xb3. El filtre t\xc3\xadpic est\xc3\xa0 compost de pols de vidre submergit en una barreja de benz\xc3\xa8 i disulfur de carboni. La longitud d'ona es pot ajustar variant la proporci\xc3\xb3 d'ambd\xc3\xb3s components l\xc3\xadquids o variant la temperatura.\n_START_SECTION_\nFiltres fotogr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nEls filtres usats en fotografia i cinematografia consisteixen en una l\xc3\xa0mina transparent que s'interposa davant de l'objectiu. Amb ells s'aconsegueix alterar la imatge de diverses maneres, corregint el color, modificant la llum o creant diferents efectes visuals. A vegades se li d\xc3\xb3na el nom de filtres a simples l\xc3\xa0mines transparents que protegeixen la lent de la c\xc3\xa0mera.\n_START_SECTION_\nTipus de filtres fotogr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nEls filtres de color s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s comuns. S'empren per a compensar el to de la llum en determinades circumst\xc3\xa0ncies o amb determinats tipus de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, com quan es fotografia amb llum de tungst\xc3\xa8 (bombetes comunes), de manera que la imatge adquirisca un color m\xc3\xa9s natural. A vegades, no obstant aix\xc3\xb2, s'empren filtres per a accentuar el color natural, per exemple per a intensificar el blau del cel, o per a alterar el color natural amb fins creatives. En la fotografia en blanc i negre un filtre de color modifica el contrast atenuant certs tons de color; aix\xc3\xad es pot fer m\xc3\xa9s fosc el cel blau usant un filtre ataronjat._NEWLINE_En arts gr\xc3\xa0fiques s'usen els dits filtres de subtracci\xc3\xb3 que nom\xc3\xa9s deixen passar la llum de tons b\xc3\xa0sics amb el que s'aconsegueix descompondre una imatge en els seus colors primaris com pas previ a una impressi\xc3\xb3 policr\xc3\xb2mica, si b\xc3\xa9 la tecnologia digital ha fet a\xc3\xa7\xc3\xb2 innecessari en l'actualitat._NEWLINE_Altre grup de filtres fotogr\xc3\xa0fics ho formen els filtres polaritzadors que s'empren per a eliminar lluentors i reflexos i intensificar el contrast en determinades circumst\xc3\xa0ncies. Aquests s\xc3\xb3n giratoris per a poder variar l'angle de polaritzaci\xc3\xb3 de la llum entrant._NEWLINE_Els filtres d'efectes es fabriquen en una enorme varietat de tipus i creen diversos tipus d'efectes visuals, com difuminar la imatge, provocar la difracci\xc3\xb3 de la llum o crear diverses formes geom\xc3\xa8triques. En aquest grup s'inclouen tamb\xc3\xa9 els filtres de degradat que enfosqueixen certes parts de la imatge._NEWLINE_Els filtres de llum ultraviolada redueixen la boira que de vegades causa la llum ultraviolada intensa. Finalment en fotografia infraroja s'usen filtres que nom\xc3\xa9s permeten passar aquest tipus de llum.\n_START_SECTION_\nFiltres d'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls filtres usats en il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 consisteixen en una l\xc3\xa0mina transparent tenyida de color, el que en l'\xc3\xa0mbit de l'escenografia i cinematografia es denominen gels. Mitjan\xc3\xa7ant l'absorci\xc3\xb3 de les freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies lluminoses indesitjades, el filtre acoloreix la llum d'un llum o projector amb fins esc\xc3\xa8niques, decoratius o per a corregir el color de les filmacions en fotografia i cinematografia. En l'actualitat consisteixen en l\xc3\xa0mines de policarbonat o poli\xc3\xa8ster que s'interposen en el feix de llum. Per a aplicacions \xc3\xb2ptiques o que requerisquen majors prestacions s'empren filtres de vidre o, per a major precisi\xc3\xb3, filtres dicroics que s\xc3\xb3n reflectius, no absorbents. El vidre t\xc3\xa9 l'avantatge de la seua perman\xc3\xa8ncia sobre els materials pl\xc3\xa0stics, ja que aquests, en funci\xc3\xb3 de la intensitat lluminosa que estan sotmesos, van atenuant el seu color amb l'\xc3\xbas, sobretot en colors molt saturats.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'antiguitat la llum natural o artificial era tenyida amb distints materials. En els edificis religiosos bizantins i rom\xc3\xa0nics era com\xc3\xba l'\xc3\xbas de primes l\xc3\xa0mines d'alabastre com tancament de finestres. Aquestes produeixen una llum t\xc3\xa8nue i c\xc3\xa0lida adequada per a la intimitat i el recolliment religi\xc3\xb3s. Els vitralls eren coneguts des de l'antiga Roma_NEWLINE_per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s fins al g\xc3\xb2tic quan el seu \xc3\xbas es generalitza desenvolupant-se nous colors i perfeccionant-se la t\xc3\xa8cnica d'emplomat. En els primers segles de l'islam era freq\xc3\xbcent l'\xc3\xbas del vidre pintat tant per a finestres com per a llums de mesquita principalment. En Xina i altres pa\xc3\xafsos asi\xc3\xa0tics s'elaboren des de l'antiguitat remota llums i fanals de paper pintat i tenyit de colors. No obstant aix\xc3\xb2, el mitj\xc3\xa0 m\xc3\xa9s com\xc3\xba usat des d'antic per a filtrar la llum ha estat l'ocupaci\xc3\xb3 de vels i cortines de diversos teixits transl\xc3\xbacids._NEWLINE_El seu \xc3\xbas esc\xc3\xa8nic s'inicia en el teatre barroc, quan es col\xc2\xb7locaven recipients de vidre amb aigua tenyida davant dels llums o altres fonts de llum. Posteriorment es va emprar gelatina, el que va donar nom al dispositiu fins als nostres dies. Amb el desenvolupament de la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 moderna es van desenvolupar materials m\xc3\xa9s aptes per a les elevades temperatures dels focus, basats en acetat (Geltran, Cinemoid i Roscolene), i que en cas de cremar-se no produ\xc3\xafen flama. Aquests van haver de ser substitu\xc3\xafts quan en els anys 60 es generalitza l'\xc3\xbas de llums hal\xc3\xb2gens, molt m\xc3\xa9s potents i que produeixen m\xc3\xa9s calor. No obstant aix\xc3\xb2, fins i tot els filtres moderns tenen una toler\xc3\xa0ncia a la calor limitada pel que la ind\xc3\xbastria ha intentat produir fonts de llum que *irradien menys calor.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as actual\n_START_PARAGRAPH_\nEls gels actuals es venen en rotllos de 600 o 1200 mm per 16 m de llarg o b\xc3\xa9 en l\xc3\xa0mines de 500x600 mm (20x24 polzades). La grand\xc3\xa0ria deriva dels temps de la gelatina, ja que aquesta \xc3\xa9s la mesura de motle de pastisseria de l'\xc3\xa8poca_NEWLINE_Els colors varien segons els fabricants i s'identifiquen per un codi d'una lletra, que distingeix a cada fabricant, seguida d'un nombre que identifica el color. Amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia s'obt\xc3\xa9 el color desitjat mitjan\xc3\xa7ant combinaci\xc3\xb3 de llum de diferents colors, ja que a les instal\xc2\xb7lacions els \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil tenir acc\xc3\xa9s a tota la varietat de tons disponible. Els diversos filtres tenen distints coeficients de transmissi\xc3\xb3 o, m\xc3\xa9s precisament, corbes de transmissi\xc3\xb3 espectral. Quant menor siga aquell, m\xc3\xa9s llum absorbir\xc3\xa0 el filtre, produint generalment un color m\xc3\xa9s intensament definit._NEWLINE_Els filtres d'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 per a correcci\xc3\xb3 de color alteren la temperatura lluminosa amb un to m\xc3\xa9s o menys blau o ataronjat. Altres filtres s'empren per a obtenir diversos efectes lluminosos sense alterar el color de la llum."