b'\n_START_ARTICLE_\nVescomtat de Sisteron\n_START_PARAGRAPH_\nEl vescomtat de Sisteron fou una jurisdicci\xc3\xb3 feudal de Proven\xc3\xa7a centrada a la poblaci\xc3\xb3 de Sisteron al departament d\'Alps d\'Alta Proven\xc3\xa7a (Alps-de-Haute-Provence)._NEWLINE_Quan el rei Conrad III de Borgonya va prendre possessi\xc3\xb3 de Proven\xc3\xa7a el 949 hi va nomenar tres comtes als que va associar alguns vescomtes per ajudar-los i limitar el seu poder. Per\xc3\xb2 llavors no apareix cap vescomte a Sisteron. El 987 s\'esmenta un "judex" a Aviny\xc3\xb3 de nom Aldebert o Audebert, la dona del qual, Teucinda, va fundar l\'abadia de Montmajor. Va morir vers 1003 o 1004. El seu germ\xc3\xa0 Adalelm \xc3\xa9s esmentat a la mateixa carta sense cap t\xc3\xadtol; es va casar amb Belielda i fou pare de Carbonell, Berenguer I i Amic esmentats en donacions el 1031 i 1036. Amic va deixar fills: Pere Amic, Guillem, Aldebert i Amic._NEWLINE_Al mateix temps apareix una altra fam\xc3\xadlia noble representada per Mir\xc3\xb3, mort entre el 15 de setembre del 1003 i l\'11 de maig de 1004, esmentat en donacions del 999 a Lurs i el 22 d\'agost de 1002 a Ni\xc3\xa7a i en una carta del 15 de setembre de 1003, casat amb Odila vescomtessa de Ni\xc3\xa7a i Vence per donaci\xc3\xb3 del seu pare Guillem I l\'Alliberador comte de Proven\xc3\xa7a (que despr\xc3\xa9s d\'enviudar es va casar amb Lauger abans de 1010 i fou vescomte de Vence) de la que va tenir quatre fills: Pons, bisbe de Ni\xc3\xa7a (Pons II) del 1018 al 1027; Bermond, Mir\xc3\xb3 i Gerberga. Mir\xc3\xb3 \xc3\xa9s el primer vescomte de Sisteron conegut; apareix esmentat en una donaci\xc3\xb3 a Sant Victor de Marsella el 23 d\'abril de 1037 i en carta del 1044 subscrita pels vescomtes Berenguer, Mir\xc3\xb3, Raimbald (de Ni\xc3\xa7a) i Rostany (d\'Aviny\xc3\xb3); estava casat amb Leutgarda._NEWLINE_Gerberga es va casar amb Berenguer I fill del judex Aldebert. Berenguer I apareix com a vescomte d\'Aviny\xc3\xb3 en una donaci\xc3\xb3 a Sant V\xc3\xadctor de Marsella en carta datada entre 1018 i 1032, en una datada el 1030, en carta de 1036. L\'1 de gener de 1039 va fundar Valence Saint-Rufus. Apareix despr\xc3\xa9s en donaci\xc3\xb3 a Sant V\xc3\xadctor de Marsella el 25 d\'octubre de 1040; una carta del comte Bertran de 1044 est\xc3\xa0 subscrita pels vescomtes Berenguer, Mir\xc3\xb3, Raimbald (de Ni\xc3\xa7a) i Rostany (d\'Aviny\xc3\xb3). En carta datada el 14 de febrer de 1063 donava propietats en "territorio Avennicensi" (Aviny\xc3\xb3) a Cluny en carta subscrita per Guillem i Leodegari o Leuger vescomtes (el primer d\'Aviny\xc3\xb3). Va morir vers 1064. Estava casat amb Gerberga filla de Mir\xc3\xb3 i va tenir set fills dels que quatre foren vescomtes de Sisteron i un d\'Aviny\xc3\xb3._NEWLINE_El fill gran, Berenguer II va succeir al germ\xc3\xa0 de la seva mare, Mir\xc3\xb3 (del qual parla Rostany "...condaminam quam Miro, quondam avunculus meus, dederat\xe2\x80\xa6quam iterum iniuste possessam Berengarius frater meus"), com a vescomte de Sisteron (vicecomitis Sigistericensis), segurament per dret de la mare Gerberga que devia ser la seva hereva m\xc3\xa9s propera. Gerard, bisbe de Siseron va fundar llavors l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Fontelane. Berenguer II pareix esmentat a la carta del 1063. Estava casat amb Aiscelina. El germ\xc3\xa0 de Berenguer, Rostany, fou bisbe d\'Aviny\xc3\xb3 entre 1044/1050 i 1080. Vers 1065/1070 va succeir al seu germ\xc3\xa0 com a vescomte de Sisteron; apareix en una donaci\xc3\xb3 de terres prop de Forcalquier (castellum Forchalcherium) entre 1065 i 1075; va morir vers 1080. Un altre germ\xc3\xa0, Ramon \xc3\xa0lies "Deg\xc3\xa0", mort despr\xc3\xa9s del 1096, fou el tronc dels senyors de Posquieres; el quart germ\xc3\xa0 Guillem va succeir a Rostany com a vescomte i apareix en una carta datada entre 1075 i 1096 (va tenir dos fills, Rostany que fou canonge a Aviny\xc3\xb3, i Ramon). El cinqu\xc3\xa8 germ\xc3\xa0 Lauger o Leodegari fou tamb\xc3\xa9 vescomte i apareix esmentat en el c\xc3\xa0rrec en la carta datada entre 1075 i 1096 i en carta de gener del 1096; havia mort a l\'inici del 1099. El sis\xc3\xa8 germ\xc3\xa0 Rostany Berenguer apareix esmentat en donacions des de 1063 i hauria estat vescomte d\'Aviny\xc3\xb3 fins a una data entre el 1101 i el 1105, junt amb altres vescomtes; feia una donaci\xc3\xb3 a Aviny\xc3\xb3 el juny de 1101; estava casat amb Ermedinda i va tenir cinc fills: Jofre que el va succeir com a vescomte a Avinyo; Berenguer, Bertran, Ramon i Pere Berenguer. Finalment el set\xc3\xa8 fill (el germ\xc3\xa0 petit de Berenguer II, Rostany, etc.) fou Bertran._NEWLINE_Jofre \xc3\xa9s esmentat en carta datada entre 1123 i 1142 i hauria mort despr\xc3\xa9s del 1146; va tenir dos fills, Berenguer, que el va succeir com a vescomte i va morir abans de l\'abril de 1195, i Guillem Berenguer. El fill de Berenguer, conegut com a Berenguer del Pont, va confirmar l\'homenatge del seu avi i el seu pare al bisbe d\'Aviny\xc3\xb3 (1195) i fou origen de la fam\xc3\xadlia del Pont.'