b"\n_START_ARTICLE_\nConvent de Santa Magdalena de Palma\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA principi del segle XIV s'hi instal\xc2\xb7laren les monges de la Penit\xc3\xa8ncia de Santa Maria Magdalena. L'any 1533 aquestes religioses varen adoptar la regla de Sant Agust\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nL'Esgl\xc3\xa9sia de Santa Magdalena es troba a la pla\xc3\xa7a de Santa Magdalena, n\xc3\xbam. 4, de Palma, a l'illa de Mallorca, just al costat del convent de Santa Magdalena de Palma. Es reconstru\xc3\xad completament el 1740. \xc3\x89s d'estil barroc final. _NEWLINE_T\xc3\xa9 planta d'una nau amb tres capelles laterals. El creuer t\xc3\xa9 els bra\xc3\xa7os redu\xc3\xafts i el presbiteri \xc3\xa9s un tram rectangular amb una absidiola semicircular. La coberta \xc3\xa9s de volta de creueria g\xc3\xb2tiques arca\xc3\xaftzants, en la nau principal i en les capelles laterals. T\xc3\xa9 planta d'una nau amb tres capelles laterals. Els bra\xc3\xa7os del creuer tenen una coberta de volta de can\xc3\xb3. El creuer \xc3\xa9s cobert per una c\xc3\xbapula sobre trompes coronada per uns llantern\xc3\xb3 amb vuit arquets. La seva entrada \xc3\xa9s de forma d'arc de mig punt sostingut per pilastres de fusts estriats i capitells toscans. En la zona d'ingr\xc3\xa9s s'aixeca la tribuna. El retaule barroc \xc3\xa9s presidit per la titular de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal consta d'un portal amb llinda coronat per un n\xc3\xadnxol de mig punt, protegit per un trencaaig\xc3\xbces semicircular amb la figura de Maria Magdalena amb una calavera a la m\xc3\xa0. Hi ha tamb\xc3\xa9 un roset\xc3\xb3 central, quatre finestres rectangulars a la part superior, i un coronat en forma de testera mixtil\xc3\xadnia amb dues torres quadrangulars als extrems._NEWLINE_L'element m\xc3\xa9s destacable d'aquest temple \xc3\xa9s el pante\xc3\xb3 de Santa Catalina Thom\xc3\xa0s. El pante\xc3\xb3 de Santa Catalina Thom\xc3\xa0s (Valldemossa, 1533 - Palma, 1574) es troba en aquest temple. El cos incorrupte de Santa Catalina est\xc3\xa0 dipositat en una urna d'argent i vidre, que est\xc3\xa0 situada en un absis al fons d'un recinte de planta quadrangular emmarcat per vuit grans columnes cor\xc3\xadnties. La coberta presenta un enteixinat de cassetons, i a l'absis, una volta d'un quart d'esfera. El sepulcre d'aquesta popular Beata (canonitzada l'any 1929) fou patrocinat pel cardenal Despuig. Fou enllestit l'any 1815 i \xc3\xa9s d'estil neocl\xc3\xa0ssic. Des de 1993 hi reposen les restes del cardenal Antoni Despuig."