b"\n_START_ARTICLE_\nConsell Internacional d'Arxius\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls or\xc3\xadgens de la cooperaci\xc3\xb3 internacional en el camp de l'arxiv\xc3\xadstica es remunten el 1910, any en qu\xc3\xa8 es va celebrar el primer Congr\xc3\xa9s Internacional d'Arxivers i Bibliotecaris, motivat, entre d'altres, pels problemes derivats de la gesti\xc3\xb3 i conservaci\xc3\xb3 dels documents d'arxiu, i que va donar lloc a la creaci\xc3\xb3 d'una Comissi\xc3\xb3 Permanent per tal d'examinar aquests temes. La primera guerra mundial (1914-1918), per\xc3\xb2, va interrompre el treball d'aquest \xc3\xb2rgan, de manera que la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 internacional no es va reprendre fins al 1922, any en qu\xc3\xa8 es va fundar un Comit\xc3\xa8 per la Cooperaci\xc3\xb3 Intel\xc2\xb7lectual, que fou secundat per un Comit\xc3\xa8 T\xc3\xa8cnic d'Arxivers (1931). Els primers resultats d'aquest nou esperit corporatiu (la concepci\xc3\xb3 d'un vocabulari arxiv\xc3\xadstic que mai va veure la llum, o la creaci\xc3\xb3 d'una guia internacional d'arxius, entre d'altres) no van tenir continu\xc3\xaftat, per culpa de les tensions internacionals dels anys trenta, que acabarien conduint a la segona guerra mundial (1939-1945). Els estralls d'aquest conflicte, que va provocar la p\xc3\xa8rdua de molts fons d'arxius, van posar de manifest la necessitat de renovar la cooperaci\xc3\xb3 internacional en mat\xc3\xa8ria d'arxius. A inst\xc3\xa0ncies dels Estats Units, la Primera Confer\xc3\xa8ncia General de la Unesco va recomanar la creaci\xc3\xb3 d'una organitzaci\xc3\xb3 supranacional d'arxivers (1946), i el juny de 1948, en una reuni\xc3\xb3 celebrada a Par\xc3\xads en qu\xc3\xa8 van participar experts de vuit pa\xc3\xafsos, es va fundar el Consell Internacional d'Arxius, sota la presid\xc3\xa8ncia de Charles Samaran. El 1950, en una assemblea constituent, membres de trenta-tres pa\xc3\xafsos van aprovar els estatuts del nou organisme, que es va vincular a la UNESCO, dins la qual t\xc3\xa9 categoria d'estatus consultiu, i que va establir la seva seu a Par\xc3\xads, a les depend\xc3\xa8ncies de l'Arxiu Nacional de Fran\xc3\xa7a. D'aleshores en\xc3\xa7\xc3\xa0, el CIA s'ha anat consolidant com l'organisme de refer\xc3\xa8ncia mundial en el camp de l'arxiv\xc3\xadstica, i el seu treball ha tingut resultats molt positius, entre els quals destaquen l'elaboraci\xc3\xb3 de cent dotze estudis en el marc del programa RAMP (Records and Archives Management Program) per afavorir el desenvolupament dels arxius, o l'execuci\xc3\xb3 d'un ambici\xc3\xb3s programa de publicacions, que inclou un diccionari de terminologia arxiv\xc3\xadstica, els est\xc3\xa0ndards internacionals de descripci\xc3\xb3 arxiv\xc3\xadstica (ISAD(G), ISAAR(CPF), ISDF i ISDIAH), i les guies dels fons d'arxius de diversos pa\xc3\xafsos.\n_START_SECTION_\nMembres\n_START_PARAGRAPH_\nEl CIA est\xc3\xa0 format per un conjunt de membres, a t\xc3\xadtol individual o col\xc2\xb7lectiu, que pertayen a una de les seg\xc3\xbcents categories: A (arxius nacionals), B-1 (associacions nacionals d'arxivers professionals), B-2 (associacions internacionals d'arxivers professionals), C (institucions orientades al camp de l'arxiv\xc3\xadstica) i D (membres a t\xc3\xadtol individual). A finals de l'any 2008, el CIA superava els 1400 participants (1200 institucions arxiv\xc3\xadstiques i m\xc3\xa9s de 200 professionals), de m\xc3\xa9s de 190 pa\xc3\xafsos.\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nL'estructura i el funcionament del CIA es regeixen per la Constituci\xc3\xb3 aprovada l'any 2007 al Canad\xc3\xa0, que en bona part va ratificar els estatuts vigents fins aleshores. L'\xc3\xb2rgan principal de govern \xc3\xa9s l'Assemblea General, formada pels membres i els delegats de les institucions que pertanyen al CIA, sumats als integrants de l'equip de govern del mateix organisme. L'Assemblea es reuneix anualment, i t\xc3\xa9 la funci\xc3\xb3, entre d'altres, d'aprovar els c\xc3\xa0rrecs electes, acceptar l'ingr\xc3\xa9s de nous membres i la formaci\xc3\xb3 de noves seccions i branques regionals, i de modificar els estatuts interns. L'Assemblea tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 potestat per convocar eleccions bianuals per escollir el president del CIA, els diversos vice-presidents de l'organisme i els membres del CITRA (Conf\xc3\xa9rence Internationale de la Table Ronde des Archives), i per escollir, cada quatre anys, el vicepresident del CITRA i altres c\xc3\xa0rrecs interns. El segon gran organ del CIA \xc3\xa9s el Comit\xc3\xa8 Executiu, que est\xc3\xa0 format per una Comissi\xc3\xb3 Administrativa, els presidents de les branques regionals, i els membres de les seccions que tenen representants en un m\xc3\xadnim de tres de les quatre zones geogr\xc3\xa0fiques que conformen el CIA (\xc3\x80frica i els pa\xc3\xafsos \xc3\xa0rabs, \xc3\x80sia i Oceania, Europa i Am\xc3\xa8rica del Nord i Am\xc3\xa8rica Llatina i el Carib). El Consell Executiu \xc3\xa9s el responsable d'elegir alguns c\xc3\xa0rrecs interns, entre ells el de Secretari General i els membres del patronat del FIDA (Found for International Archival Development), i s'encarrega d'executar la pol\xc3\xadtica i els programes aprovats per la instituci\xc3\xb3. L'\xc3\xbaltim \xc3\xb2rgan principal en l'organigrama del CIA \xc3\xa9s el Secretari General, el titular de la qual t\xc3\xa9 potestat per a coordinar l'organisme i representar-lo.\n_START_SECTION_\nPrograma\n_START_PARAGRAPH_\nLa planificaci\xc3\xb3 i gesti\xc3\xb3 dels programes del CIA s'examina en el Congr\xc3\xa9s Internacional d'Arxius, que se celebra cada quatre anys, i en la Confer\xc3\xa8ncia Internacional de la Taula Rodona d'Arxius (CITRA), que es convoca anualment per tal de debatre temes d'inter\xc3\xa8s professional. Paralel\xc2\xb7lament, per a discutir temes concrets en mat\xc3\xa8ria d'arxius, funcionen els comit\xc3\xa8s, que s'encarreguen de gestionar pol\xc3\xadtiques puntuals auspiciades per la instituci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com les branques regionals, estructurades geogr\xc3\xa0ficament, i les seccions, definides per la mat\xc3\xa8ria de qu\xc3\xa8 s'ocupen. El 2008 hi havia 13 branques (ALA, a l'Am\xc3\xa8rica Llatina, ARBICA, als pa\xc3\xafsos \xc3\xa0rabs, CARBICA, als pa\xc3\xafsos del Carib, CENARBICA, als pa\xc3\xafsos Centroafricans, EASTICA, als pa\xc3\xafsos de l'est asi\xc3\xa0tic, ESARBICA, als pa\xc3\xafsos de l'est i sud d'\xc3\x81frica, EURASICA, als pa\xc3\xafsos euroasi\xc3\xa0tics, EURBICA, als pa\xc3\xafsos europeus, NAANICA, a l'Am\xc3\xa8rica del Nord, PARBICA, als pa\xc3\xafsos del Pac\xc3\xadfic, SARBICA, als pa\xc3\xafsos del sud-est asi\xc3\xa0tic, SWARBICA, als pa\xc3\xafsos del sud-est asi\xc3\xa0tic, i la WARBICA, als pa\xc3\xafsos de l'oest de \xc3\x81frica), i 13 seccions (secci\xc3\xb3 d'Educaci\xc3\xb3 i Formaci\xc3\xb3 (SAE), secci\xc3\xb3 d'Arxius d'Arquitectura (SAR), secci\xc3\xb3 dels Arxius del M\xc3\xb3n del Treball i d'Empresa (SBL), secci\xc3\xb3 dels Arxivers d'Organitzacions Internacionals (SIO), secci\xc3\xb3 dels Arxius Eclesi\xc3\xa0stics i de Comunitats Confessionals (SKR), secci\xc3\xb3 d'Arxius Municipals (SMA), secci\xc3\xb3 d'Associacions Professionals d'Arxivers i Gestors de Documents (SPA), secci\xc3\xb3 d'Arxius de Parlaments i de Partits Pol\xc3\xadtics (SPP), secci\xc3\xb3 d'Arxius d'Universitats i d'Institucions d'Investigaci\xc3\xb3 (SUV), secci\xc3\xb3 d'Arxius Notarials (SAN), secci\xc3\xb3 d'Arxius de l'Esport (SPO), secci\xc3\xb3 Provisional de Sigilografia (SSG), i la secci\xc3\xb3 Provisional d'Arxius de Literatura (SLA) )._NEWLINE_Tradicionalment, el CIA ha treballat en quatre grans programes: el general, que s'ocupava d'organitzar projectes i activitats d'inter\xc3\xa8s general per al conjunt d'arxivers professionals, el de desenvolupament, que tenia com a objectiu promoure la ci\xc3\xa8ncia arxiv\xc3\xadstica i la preservaci\xc3\xb3 dels fons d'arxiu en els pa\xc3\xafsos en vies de desenvolupament, l'europeu, que pretenia ajudar als pa\xc3\xafsos de l'Europa de l'Est a gestionar els canvis que s'havien produ\xc3\xaft despr\xc3\xa9s de la caiguda del mur de Berl\xc3\xadn, i el professional, que aglutinava els projectes de les branques i les seccions del Consell. En l'actualitat, per\xc3\xb2, el CIA est\xc3\xa0 treballant en el desenvolupament de nous programes, m\xc3\xa9s relacionats amb les problem\xc3\xa0tiques i reptes d'aquests \xc3\xbaltims anys. N'\xc3\xa9s una bona mostra la reuni\xc3\xb3 anual de Kuala Lumpur del 2008, on el CIA va consensuar una declaraci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 va establir la direcci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica que seguiria l'organisme en els propers deu anys, basada en estrat\xc3\xa8gies tradicionals, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en pol\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s novedosoes (centrades, per exemple, en la gesti\xc3\xb3 dels documents electr\xc3\xb2nics o en la formaci\xc3\xb3 dels professionals en l'\xc3\xbas i el domini de les noves tecnologies)._NEWLINE_En l'execuci\xc3\xb3 dels programes del CIA cal destacar l'aportaci\xc3\xb3 del FIDA, que fou creat el 1975 per tal de finan\xc3\xa7ar projectes concrets en zones en vies de desenvolupament, i que en l'actualitat continua rebent fons assigats pel Comit\xc3\xa8 Executiu, que destina a un m\xc3\xadnim de tres partides diferents cada any._NEWLINE_Amb independ\xc3\xa8ncia de les repercussions materials dels seus programes, el CIA s'ha convertit, amb el pas del temps, en el referent te\xc3\xb2ric fonamental de la ci\xc3\xa8ncia arxiv\xc3\xadstica. La seva filosofia es pot observar en seves publicacions, especialment en les revistes Arxivum i Janus, que a partir del 2001 es van fusionar en la revista Comma, i en la resta de les seves publicacions, que mostren que, en l'actualitat, el CIA \xc3\xa9s l'organitzaci\xc3\xb3 capdavantera del panorama arxiv\xc3\xadstic internacional.\n_START_SECTION_\nParticipaci\xc3\xb3 catalana al CIA\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment, els arxivers catalans s'han implicat activament en la pol\xc3\xadtica i les activitats del CIA. N'\xc3\xa9s una bona mostra la seva participaci\xc3\xb3 en el darrer Congr\xc3\xa9s de Kuala Lumpur, en el qual Catalunya va estar representada en cinc seccions: en la secci\xc3\xb3 d'Educaci\xc3\xb3 i Formaci\xc3\xb3, on va treballar Remei Perpiny\xc3\xa0 (professora de l'Escola Superior d'Arxiv\xc3\xadstica i Gesti\xc3\xb3 de Documents), en la secci\xc3\xb3 d'Arxius d'Esport, on va participar Fina Sol\xc3\xa0 (responsable de Gesti\xc3\xb3 Documental de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona), en la secci\xc3\xb3 d'Arxius d'Associacions, en qu\xc3\xa8 va intervenir Joan Boades (vocal de relacions internacionals de l'Associaci\xc3\xb3 d'Arxivers de Catalunya i cap del Servei de Gesti\xc3\xb3 Documental, Arxius i Publicacions de l'Ajuntament de Girona), en la secci\xc3\xb3 d'Arxius Notarials, que va incloure a Pere Puig (director de l'Arxiu del Comarcal del Vall\xc3\xa8s Occidental) i Enric Cobo (coordinador general d'arxius a la Subdirecci\xc3\xb3 General d'Arxius i Gesti\xc3\xb3 Documental), i en la secci\xc3\xb3 d'Arxius d'Arquitectura, on va treballar, juntament amb l'esmentat Enric Cobo, Montserrat Cervera (del Col\xc2\xb7legi d'Arquitectes de Catalunya). La notable participaci\xc3\xb3 d'arxivers catalans en aquest congr\xc3\xa9s demostra que, en aquests \xc3\xbaltims anys, la comunitat arxiv\xc3\xadstica catalana est\xc3\xa0 fent un esfor\xc3\xa7 per deixar la seva empremta al CIA, i per contribuir a millorar les condicions del panorama arxiv\xc3\xadstic arreu del m\xc3\xb3n."