b'\n_START_ARTICLE_\nPsicologia social\n_START_SECTION_\nActituds\n_START_PARAGRAPH_\nEn psicologia social, les actituds es defineixen com a avaluacions globals apreses d\xe2\x80\x99una persona, objecte, lloc o q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 que influeixen en el pensament i l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3. [necessita p\xc3\xa0gina] Simplement, les actituds s\xc3\xb3n expressions b\xc3\xa0siques d\xe2\x80\x99aprovaci\xc3\xb3 o desaprovaci\xc3\xb3, favoritisme o exclusi\xc3\xb3, o com Bem ho diu, agrada i no agrada. Uns exemples inclouen l\xe2\x80\x99afici\xc3\xb3 al gelat de xocolata o l\xe2\x80\x99aval dels valors d\xe2\x80\x99un partit pol\xc3\xadtic determinat._NEWLINE_Els psic\xc3\xb2legs socials han estudiat la formaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99actituds, l\xe2\x80\x99estructura de les actituds, el canvi d\xe2\x80\x99actitud, la funci\xc3\xb3 de les actituds i la relaci\xc3\xb3 entre actituds i conductes. Com que les persones estan influenciades per la situaci\xc3\xb3, les actituds generals no sempre s\xc3\xb3n bones predictores de conductes concretes. Per exemple, per diverses raons, una persona pot valorar l\xe2\x80\x99entorn per\xc3\xb2 no reciclar una llauna en un dia determinat._NEWLINE_En els darrers temps, la investigaci\xc3\xb3 sobre actituds ha examinat la distinci\xc3\xb3 entre mesures actitudinals tradicionals, autoinformades i actituds "impl\xc3\xadcites" o inconscients. Per exemple, els experiments que utilitzaven el Test d\xe2\x80\x99associaci\xc3\xb3 impl\xc3\xadcita han trobat que les persones sovint demostren biaix impl\xc3\xadcit envers altres races, fins i tot quan les seves respostes expl\xc3\xadcites revelen la mateixa mentalitat. Un estudi va trobar que les actituds expl\xc3\xadcites es correlacionen amb el comportament verbal en les interaccions interracials, mentre que les actituds impl\xc3\xadcites es correlacionen amb el comportament no verbal._NEWLINE_Una hip\xc3\xb2tesi sobre com es formen les actituds, avan\xc3\xa7ada per primera vegada per Abraham Tesser el 1983, \xc3\xa9s que el nostre maquillatge gen\xc3\xa8tic est\xc3\xa0 arrelat a gustos i disgustos forts. Tesser especula que els individus estan disposats a mantenir certes actituds fortes com a resultat de les habilitats f\xc3\xadsiques, sensorials i cognitives, temperament i trets de personalitat innats. Sigui quina sigui la disposici\xc3\xb3 que ens doni la naturalesa, les nostres actituds m\xc3\xa9s apreciades sovint es formen com a resultat de l\xe2\x80\x99exposici\xc3\xb3 a objectes d\xe2\x80\x99actitud; la nostra hist\xc3\xb2ria de recompenses i c\xc3\xa0stigs; l\xe2\x80\x99actitud que manifesten els nostres pares, amics i enemics; el context social i cultural en qu\xc3\xa8 vivim; i altres tipus d\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncies que tenim. Evidentment, les actituds es formen mitjan\xc3\xa7ant el proc\xc3\xa9s b\xc3\xa0sic d\xe2\x80\x99aprenentatge. Nombrosos estudis han demostrat que les persones poden formar actituds fortes positives i negatives davant d\'objectes neutres que estan d\'alguna manera lligats a est\xc3\xadmuls carregats emocionalment. 185-1818_NEWLINE_Les actituds tamb\xc3\xa9 participen en altres \xc3\xa0mbits de la disciplina, com ara la conformitat, l\xe2\x80\x99atracci\xc3\xb3 interpersonal, la percepci\xc3\xb3 social i els prejudicis.\n_START_SECTION_\nPsicologia de masses\n_START_PARAGRAPH_\nArticle detallat: sociologia de masses_NEWLINE_La cognici\xc3\xb3 social \xc3\xa9s un \xc3\xa0mbit creixent de la psicologia social que estudia la manera com les persones perceben, pensen i recorden informaci\xc3\xb3 sobre els altres. [La citaci\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria] Molta investigaci\xc3\xb3 es basa en l\xe2\x80\x99afirmaci\xc3\xb3 que la gent pensa en (altres) persones de manera diferent als objectius no socials. [ 16] Aquesta afirmaci\xc3\xb3 es basa en els d\xc3\xa8ficits cognitius socials que presenten les persones amb s\xc3\xadndrome de Williams i autisme [17]. La percepci\xc3\xb3 de la persona \xc3\xa9s l\'estudi de com les persones formen impressions d\'altres. L\xe2\x80\x99estudi de com les persones es formen creences les unes sobre les altres mentre interaccionen es coneix com a percepci\xc3\xb3 interpersonal._NEWLINE_Un dels principals temes de recerca en cognici\xc3\xb3 social \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99atribuci\xc3\xb3. [18] Les atribucions s\xc3\xb3n les explicacions que fem pel comportament de les persones, sigui pel nostre propi comportament o pel comportament dels altres. Un element d\xe2\x80\x99atribuci\xc3\xb3 atribueix la locusi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un comportament a factors interns o externs. Una atribuci\xc3\xb3 interna o dispositiva assigna un comportament per causes relacionades amb trets interiors com la personalitat, la disposici\xc3\xb3, el car\xc3\xa0cter o la capacitat. Una atribuci\xc3\xb3 externa o situacional implica elements situacionals, com ara el clima. [19]: 111 Un segon element d\'atribuci\xc3\xb3 atribueix la causa del comportament a factors estables o inestables (tant si el comportament es repetir\xc3\xa0 o canviar\xc3\xa0 en circumst\xc3\xa0ncies similars). . Finalment, tamb\xc3\xa9 atribu\xc3\xafm causes de conducta a factors controlables o incontrolables: el control que t\xc3\xa9 sobre la situaci\xc3\xb3 actual._NEWLINE_S\xe2\x80\x99han descobert nombrosos biaixos en el proc\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99atribuci\xc3\xb3. Per exemple, l\xe2\x80\x99error d\xe2\x80\x99atribuci\xc3\xb3 fonamental \xc3\xa9s la tend\xc3\xa8ncia a fer atribucions dispositives per al comportament, sobreestimar la influ\xc3\xa8ncia de la personalitat i menystenir la influ\xc3\xa8ncia de les situacions. [20]: 724 La difer\xc3\xa8ncia actor-observador \xc3\xa9s un refinament d\xe2\x80\x99aquest biaix, la tend\xc3\xa8ncia a fer atribucions dispositives per al comportament d\xe2\x80\x99altres persones i atribucions situacionals per al nostre compte. [19]: 107 El biaix que serveix per si mateix \xc3\xa9s la tend\xc3\xa8ncia a atribuir causes dispositives d\xe2\x80\x99\xc3\xa8xits i causes situatives de frac\xc3\xa0s, especialment quan l\xe2\x80\x99autoestima est\xc3\xa0 amena\xc3\xa7ada. Aix\xc3\xb2 porta a suposar que els seus \xc3\xa8xits provenen de trets innats i els fracassos es deuen a situacions, incloses altres persones. [19]: 109 Altres maneres de protegir la seva autoestima s\xc3\xb3n les persones que creuen en un m\xc3\xb3n just, culpant les v\xc3\xadctimes del seu patiment, i fent atribucions defensives, que expliquen el nostre comportament de maneres que ens defensen dels sentiments de vulnerabilitat i mortalitat. [19]: 111 Els investigadors han trobat que els individus lleugerament deprimits sovint no tenen aquest biaix i en realitat tenen percepcions m\xc3\xa9s realistes de la realitat (mesurada per l\'opini\xc3\xb3 d\'altres). [21]_NEWLINE_Les heur\xc3\xadstiques s\xc3\xb3n dreceres cognitives. En lloc de pesar totes les evid\xc3\xa8ncies a l\xe2\x80\x99hora de prendre una decisi\xc3\xb3, la gent confia en l\xe2\x80\x99heur\xc3\xadstica per estalviar temps i energia. La disponibilitat heur\xc3\xadstica es produeix quan la gent estima la probabilitat d\xe2\x80\x99un resultat en funci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0cil que s\xe2\x80\x99imagina. Com a tal, les possibilitats v\xc3\xadvides o molt memorables es percebran com a m\xc3\xa9s probables que aquelles que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils d\xe2\x80\x99imaginar o que s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcils d\xe2\x80\x99entendre, donant lloc a un biaix cognitiu corresponent. [Contradictori] La representativitat heur\xc3\xadstica \xc3\xa9s una drecera que les persones utilitzen per categoritzar quelcom basat en com n\'\xc3\xa9s de similar amb un prototip que coneixen. [19]: 63 Investigadors en cognicions socials han trobat nombrosos prejudicis. El biaix posterior \xc3\xa9s una falsa mem\xc3\xb2ria d\xe2\x80\x99haver predit esdeveniments o una exageraci\xc3\xb3 de prediccions reals despr\xc3\xa9s de prendre consci\xc3\xa8ncia del resultat. El biaix de confirmaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un tipus de biaix que condueix a la tend\xc3\xa8ncia a cercar o interpretar informaci\xc3\xb3 de manera que es confirmi les idees pr\xc3\xa8vies. [Cita requerida]_NEWLINE_Un altre concepte clau en la cognici\xc3\xb3 social \xc3\xa9s el sup\xc3\xb2sit que la realitat \xc3\xa9s massa complexa per distingir f\xc3\xa0cilment. Com a resultat, tendim a veure el m\xc3\xb3n segons esquemes simplificats o imatges de la realitat. Els esquemes s\xc3\xb3n representacions mentals generalitzades que organitzen coneixements i guien el processament de la informaci\xc3\xb3. Els esquemes sovint funcionen de manera autom\xc3\xa0tica i involunt\xc3\xa0ria i poden provocar biaixos en la percepci\xc3\xb3 i la mem\xc3\xb2ria. Les expectatives d\xe2\x80\x99esquemes poden portar-nos a veure alguna cosa que no hi \xc3\xa9s. Un experiment va trobar que les persones tenen m\xc3\xa9s probabilitats de malespermetre una arma a les mans d\'un home negre que d\'un home blanc. [22] Aquest tipus d\xe2\x80\x99esquema \xc3\xa9s en realitat un estereotip, un conjunt generalitzat de creences sobre un determinat grup de persones (quan \xc3\xa9s incorrecte, un error d\xe2\x80\x99atribuci\xc3\xb3 final). Els estereotips sovint estan relacionats amb actituds negatives o preferents (prejudicis) i comportaments (discriminaci\xc3\xb3). Els esquemes de conductes (per exemple, anar a un restaurant, fer bugaderia) es coneixen com a guions._NEWLINE_Les heur\xc3\xadstiques s\xc3\xb3n dreceres cognitives. En lloc de pesar totes les evid\xc3\xa8ncies a l\xe2\x80\x99hora de prendre una decisi\xc3\xb3, la gent confia en l\xe2\x80\x99heur\xc3\xadstica per estalviar temps i energia. La disponibilitat heur\xc3\xadstica es produeix quan la gent estima la probabilitat d\xe2\x80\x99un resultat en funci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0cil que s\xe2\x80\x99imagina. Com a tal, les possibilitats v\xc3\xadvides o molt memorables es percebran com a m\xc3\xa9s probables que aquelles que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils d\xe2\x80\x99imaginar o que s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcils d\xe2\x80\x99entendre, donant lloc a un biaix cognitiu corresponent. [Contradictori] La representativitat heur\xc3\xadstica \xc3\xa9s una drecera que les persones utilitzen per categoritzar quelcom basat en com n\'\xc3\xa9s de similar amb un prototip que coneixen. [19]: 63 Investigadors en cognicions socials han trobat nombrosos prejudicis. El biaix posterior \xc3\xa9s una falsa mem\xc3\xb2ria d\xe2\x80\x99haver predit esdeveniments o una exageraci\xc3\xb3 de prediccions reals despr\xc3\xa9s de prendre consci\xc3\xa8ncia del resultat. El biaix de confirmaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un tipus de biaix que condueix a la tend\xc3\xa8ncia a cercar o interpretar informaci\xc3\xb3 de manera que es confirmi les idees pr\xc3\xa8vies. [Cita requerida]_NEWLINE_Un altre concepte clau en la cognici\xc3\xb3 social \xc3\xa9s el sup\xc3\xb2sit que la realitat \xc3\xa9s massa complexa per distingir f\xc3\xa0cilment. Com a resultat, tendim a veure el m\xc3\xb3n segons esquemes simplificats o imatges de la realitat. Els esquemes s\xc3\xb3n representacions mentals generalitzades que organitzen coneixements i guien el processament de la informaci\xc3\xb3. Els esquemes sovint funcionen de manera autom\xc3\xa0tica i involunt\xc3\xa0ria i poden provocar biaixos en la percepci\xc3\xb3 i la mem\xc3\xb2ria. Les expectatives d\xe2\x80\x99esquemes poden portar-nos a veure alguna cosa que no hi \xc3\xa9s. Un experiment va trobar que les persones tenen m\xc3\xa9s probabilitats de malespermetre una arma a les mans d\'un home negre que d\'un home blanc. [22] Aquest tipus d\xe2\x80\x99esquema \xc3\xa9s en realitat un estereotip, un conjunt generalitzat de creences sobre un determinat grup de persones (quan \xc3\xa9s incorrecte, un error d\xe2\x80\x99atribuci\xc3\xb3 final). Els estereotips sovint estan relacionats amb actituds negatives o preferents (prejudicis) i comportaments (discriminaci\xc3\xb3). Els esquemes de conductes (per exemple, anar a un restaurant, fer bugaderia) es coneixen com a guions.'