b'\n_START_ARTICLE_\nMare de D\xc3\xa9u i Nen entronitzats (Van der Weyden)\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadptic\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns historiadors d\'art han especulat que es tracti de l\'ala esquerra d\'un d\xc3\xadptic  desmantellat, qu\xc3\xa8 tenia el Sant Jordi i el drac de 1432\xe2\x80\x931435 a l\'ala dreta. En aquella obra, Sant Jordi al centre i mirant cap a la dreta fa front i mata el drac davant d\'una tranquil\xc2\xb7la princesa l\xc3\xadbia. Tot i que la combinaci\xc3\xb3 d\'imatges del d\xc3\xadptic podria semblar inversemblant i incongruent, est\xc3\xa0 generalment acceptat que la Madonna dempeus formava part del mateix d\xc3\xadptic que la taula de Santa Caterina d\'Alexandria que hi ha a Viena._NEWLINE_Shirley Blum suggereix que Van der Weyden estava establint una juxtaposici\xc3\xb3 entre l\'ambientaci\xc3\xb3 d\'altres Verge amb el Nen i l\'entorn terrenal i historicista dels sants. En ambd\xc3\xb3s plafons subsidiaris, els sants miren a cap a dins i lluny de la pintura de la dreta. En ambd\xc3\xb3s, estan col\xc2\xb7locats dins de paisatges plenament realistes, situant-los dins un reialme terrenal. En contrast, en ambd\xc3\xb3s plafons del costat esquerre, la Madonna i el Nen estan col\xc2\xb7locats frontalment (tot i que evitant el contacte visual) i a\xc3\xafllats dins la grisalla freda d\'espais arquitect\xc3\xb2nics. Blum descriu la parella com servint per col\xc2\xb7locar cada sant "com a \'testimoni viu\' respecte a la pres\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0tica, eterna de la Verge i el Nen. _NEWLINE_Ella continua afirmant que, "Nom\xc3\xa9s en aquestes obres primerenques trobem aquest tipus de soluci\xc3\xb3 \xc3\xb2bvia. En l\'\xc3\xa8poca del Davallament i de la Madonna Dur\xc3\xa1n, Van der Weyden ja havia realitzat simbolismes i significats m\xc3\xa9s complexos en barrejar efectes temporals i intemporals".\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa pintura \xc3\xa9s una Madonna Lactans i amb els seus 18,5\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa012 cm, \xc3\xa9s l\'obra existent m\xc3\xa9s petita de Van der Weyden. Est\xc3\xa0 banyat per una llum molt suau, influ\xc3\xa8ncia de Van Eyck. Entrant des de la dreta, la llum projecta l\'ombra del cap de Maria i de l\'infant en la paret de la forn\xc3\xadcula. La Verge i el Nen es mostren asseguts en una petita capella g\xc3\xb2tica o oratori que sobresurt de la paret i s\'obre a un jard\xc3\xad. La pintura presta molta atenci\xc3\xb3 als petits detalls realistes; per exemple, hi ha quatre petits forats per sobre de cada arc, probablement destinades a sostenir la bastida.\xc2\xa0Hi ha alguna difer\xc3\xa8ncia en la simetria entre els costats esquerre i dret de la pintura. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s notori en el contrafort. A m\xc3\xa9s, l\'al\xc3\xa8 del contrafort contradiu la profunditat espacial, m\xc3\xa9s estreta que l\'ocupat per la Verge i el Nen. Ward assenyala que aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s un problema amb l\'escor\xc3\xa7 amb el que Camp\xc3\xadn tamb\xc3\xa9 va lluitar, encara que Van der Weyden va superar en la seva obra madura._NEWLINE_Deliberadament, Van der Weyden representa la capella de forma clarament petita i poc realista amb la intenci\xc3\xb3 de mantenir la preponder\xc3\xa0ncia de la Mare de D\xc3\xa9u sobre el seu santuari, mentre que simb\xc3\xb2licament representa l\'Esgl\xc3\xa9sia i tota la doctrina de la Redempci\xc3\xb3. \xc3\x89s una de les tres obres existents de Van der Weyden on la Madonna i el Nen estan situats d\'aquesta forma.\xc2\xa0_NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, en aquesta obra destaca per inusual que la forn\xc3\xadcula aparegui com a una caracter\xc3\xadstica separada dins la imatge, en comparaci\xc3\xb3 amb les altres dues obres on es troba al costat de la pintura, gaireb\xc3\xa9 com a part del marc. Aquesta \xc3\xa9s una de les raons per les quals es creu que \xc3\xa9s anterior a La Madonna dempeus._NEWLINE_La Verge sembla massa gran en comparaci\xc3\xb3 amb l\'edicle on est\xc3\xa0 asseguda; un element molt Eycki\xc3\xa0, que m\xc3\xa9s tard va tornar a apar\xc3\xa8ixer en el seu Davallament del Prado.\xc2\xa0El seu cabell ros \xc3\xa9s il\xc2\xb7limitada i cau sobre les espatlles i fins als seus bra\xc3\xa7os. Traint la influ\xc3\xa8ncia de Campin, estan pentinats per darrere les orelles. Porta una corona com a Reina del Cel i un anell en un dit com la N\xc3\xbavia de Crist. Refor\xc3\xa7ant aquest simbolisme, el color blau de la seva roba al\xc2\xb7ludeix a la seva devoci\xc3\xb3 i fidelitat pel seu fill.\xc2\xa0_NEWLINE_Els plecs n\xc3\xadtids del seu vestit s\xc3\xb3n una reminisc\xc3\xa8ncia dels llargs, entrella\xc3\xa7ats i corbats vestits de l\'escultura g\xc3\xb2tica._NEWLINE_Crist va vestit amb una pe\xc3\xa7a de color vermell, a difer\xc3\xa8ncia dels bolquers que fa servir generalment a les representacions infantils de la Verge i el Nen del segle XV.\xc2\xa0_NEWLINE_Aquesta pintura representa una de les dues excepcions en qu\xc3\xa8 el Nen est\xc3\xa0 totalment vestit; l\'altra \xc3\xa9s un dels Panells de Fl\xc3\xa9malle amb la Mare de D\xc3\xa9u i el Nen de Robert Campin, a Frankfurt, on se\'l representa amb roba blava._NEWLINE_Com en altres taules primerenques amb Madonna de Van der Weyden, el seu cap \xc3\xa9s lleugerament massa gran pel seu cos. El seu vestit est\xc3\xa0 arrugat\xc2\xa0 i s\'assembla als plecs n\xc3\xadtids, com de paper, associats amb l\'art del nord de l\'\xc3\xa8poca. No obstant aix\xc3\xb2, la descripci\xc3\xb3 de la seva falda cont\xc3\xa9 inconsist\xc3\xa8ncies tamb\xc3\xa9 observables en la Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen a la llar de foc, de Camp\xc3\xadn. La falda de la Madonna sembla desaparellada, com si nom\xc3\xa9s tingu\xc3\xa9s una cama. Aix\xc3\xb2 sembla reflectir la dificultat del jove artista, tant amb l\'escor\xc3\xa7 com a representar un cos sota la roba.\n_START_SECTION_\nIconografia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra \xc3\xa9s rica en simbolisme i elements iconogr\xc3\xa0fics, de forma molt m\xc3\xa9s pronunciada que a La Madonna dempeus. Un lliri creix al costat de l\'edicle, representant el dolor de la Mare de D\xc3\xa9u de la Passi\xc3\xb3, i a l\'altre costat una aquilegia, recordant els Dolors de Maria. L\'\xc3\xbas simb\xc3\xb2lic de les flors \xc3\xa9s un altre cop un motiu Eycki\xc3\xa0. Mentre poden semblar incompatibles amb l\'enquadrament arquitect\xc3\xb2nic, aix\xc3\xb2 era probablement l\'efecte que Van der Weyden buscava._NEWLINE_La llinda cont\xc3\xa9 sis relleus d\'escenes del Nou Testament mostrant la vida de Maria. Els primers quatre: l\'Anunciaci\xc3\xb3, la  Visitaci\xc3\xb3, la  Nativitat i l\'Adoraci\xc3\xb3 del Mags, s\'associen amb la maternitat i inf\xc3\xa0ncia. Els segueixen la  Resurrecci\xc3\xb3 i la Pentecosta. A la part central, damunt una  "passiflora", se situa la Coronaci\xc3\xb3 de la Verge._NEWLINE_El brancals de tots dos costats de la Verge estan adornats amb les est\xc3\xa0tues que representen els profetes de l\'Antic Testament. Les figures s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament inidentificables; tan sols el David, ubicat el segon a l\'esquerra, es pot identificar perqu\xc3\xa8 porta una arpa. Es poden fer deduccions raonables sobre les altres figures, basant-se en la seva situaci\xc3\xb3 amb relaci\xc3\xb3 a la representaci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica dels personatges b\xc3\xadblics. El personatge barbut  a la seva esquerra \xc3\xa9s probablement Mois\xc3\xa8s, l\'home amb gorra a la dreta de David  probablement \xc3\xa9s el "profeta ploraner" Jeremies. Al costat oposat, les figures exteriors podrien ser els profetes Zacaries i Isa\xc3\xafes._NEWLINE_En retratar aquestes figures en grisalla, Van der Weyden est\xc3\xa0 fent una distinci\xc3\xb3 entre el terrenal, que es representa com a carn, i all\xc3\xb2 div\xc3\xad, representat congelat en el temps, com la imitaci\xc3\xb3 d\'escultura. Blum creu que aquestes figures varen ser relegades a elements arquitect\xc3\xb2nics per a evitar farcir la imatge devocional central. La disposici\xc3\xb3 d\'aquests sis xifres pot haver estat influenciat pel Pou de Mois\xc3\xa8s de Claus Sluter a la Cartoixa de Champmol, el qual t\xc3\xa9 un alineament similar. A Champmol els profetes representen els jutges de Crist (Secundum legem debet mori), relacionant-se amb la crucifixi\xc3\xb3. En els treballs de Van der Weyden, per contra, s\'associen amb la Verge. Els motius de les figures retratades dins forn\xc3\xadcules tenen una llarga tradici\xc3\xb3 en art del nord; tanmateix, la representaci\xc3\xb3 com a escultura va ser \xc3\xbanica als anys 1420 i 1430, una innovaci\xc3\xb3 molt notable en el Retaule de Gant de Jan van Eyck. Aquest treball \xc3\xa9s potser, al seu torn, derivat del Sant Jaume i Santa Clara de Campin de 1420, ara en el Museo del Prado, Madrid.\n_START_SECTION_\nAtribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl treball s\'assembla molt a la seva Madonna dempeus de la mateixa \xc3\xa8poca, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 sembla influenciat per l\'obra de Robert Campin a les ordres de qui va servir durant el seu aprenentatge. S\'assembla especialment a la Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen a la llar de foc de Campin, de 1430, ara a Londres, i un dels \xc3\xbaltims treballs de Campin completats abans que Van der Weyden deix\xc3\xa9s el seu estudi. En ambdues feines la Verge t\xc3\xa9 grans pits, amb els dits els prem per a alimentar el Nen._NEWLINE_Hi ha altres similituds en els trets facials, l\'expressi\xc3\xb3, el color del seu p\xc3\xa8l, el seu estil i la seva caiguda, aix\xc3\xad com en el seu posat. Lorne Campbell atribueix l\'obra al taller de Van der Weyden, mentre que John Ward va argumentar el 1968 que la Madonna Thyssen estava feta per Campin i hauria de datar-se el 1435. _NEWLINE_La tesi de Ward es basa  en el fet que la taula Thyssen est\xc3\xa0 aclaparadorament influ\xc3\xafda per Campin, mentre que la contempor\xc3\xa0nia i sofisticada Madonna dempeus s\'inspira fortament en Van Eyck. Per contra, troba un canvi sobtat i poc probable, mentre assenyala que aquest treball posa de manifest algunes dificultats t\xc3\xa8cniques que Campin mai va resoldre, especialment en relaci\xc3\xb3 amb l\'escor\xc3\xa7 i la posici\xc3\xb3 del cos sota la roba. Tamb\xc3\xa9 assenyala les similituds arquitect\xc3\xb2niques amb el Matrimoni de Maria de Campin, encara que aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 podria tractar-se d\'una influ\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nDataci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSi l\'atribuci\xc3\xb3 a Van der Weyden \xc3\xa9s acceptada, llavors la pe\xc3\xa7a va ser completament primerenca en la seva carrera, probablement just despr\xc3\xa9s de completar el seu aprenentatge amb Robert Campin. Encara que \xc3\xa9s molt reeixida i bella, \xc3\xa9s potser plena d\'un simbolisme directe i evident en un estil absent a les seves obres m\xc3\xa9s madures. \xc3\x89s una de les tres pintures atribu\xc3\xafdes, totes de la primera etapa, que mostren la Verge i el Nen situats dins d\'un enquadrament arquitect\xc3\xb2nic, envoltats amb figures escult\xc3\xb2riques pintades. Les altres dos sent La Madonna dempeus i la -comparativament m\xc3\xa9s simple- per\xc3\xb2 potser m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 Madonna Dur\xc3\xa1n\xc2\xa0 de 1435\xe2\x80\x9338._NEWLINE_La figuraci\xc3\xb3 escult\xc3\xb2rica va esdevenir una marca de les obres madures de Van der Weyden, i se situa pel c. 1435 com el Davallament de Madrid, on les figures de dol es perfilen i adquireixen posats m\xc3\xa9s propis de l\'escultura. Erwin Panofsky va identificar aquesta obra i La Madonna dempeus com a peces de l\'extensa etapa inicial de Van der Weyden, en la qual tamb\xc3\xa9 s\'enmarquen les taules atribu\xc3\xafdes de petit format. Panofsky va datar ambd\xc3\xb3s plafons entre 1432\xe2\x80\x931434, i els va situar en la primera etapa per raons estil\xc3\xadstiques, la seva escala quasi de miniatura, i per les evidents influ\xc3\xa8ncies tant de Campin com de Van Eyck.'