b"\n_START_ARTICLE_\nImpost\n_START_PARAGRAPH_\nUn impost \xc3\xa9s una quantitat de diners exigida per les administracions p\xc3\xbabliques als ciutadans i a les empreses d'una regi\xc3\xb3, territori o pa\xc3\xads, com a contribuci\xc3\xb3 a la despesa p\xc3\xbablica. L'impost \xc3\xa9s un tribut que es caracteritza per fer sorgir obligacions pecuni\xc3\xa0ries en favor del creditor tributari regit pel dret p\xc3\xbablic i no requereix cap contraprestaci\xc3\xb3 per part de l'administraci\xc3\xb3. L'impost sorgeix exclusivament a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la capacitat econ\xc3\xb2mica del contribuent. El camp de les ci\xc3\xa8ncies econ\xc3\xb2miques que estudia els impostos s\xc3\xb3n les finances p\xc3\xbabliques, mentre que el camp del dret, \xc3\xa9s el dret tributari._NEWLINE_Els impostos estan dividits en directes i indirectes. Els impostos directes es dirigeixen a gravar directament al contribuent, el principal exemple \xc3\xa9s l'impost sobre la renda i el patrimoni. Els impostos indirectes, tanmateix, es transmeten als contribuents a trav\xc3\xa9s del marge de benefici afegit al cost del productor i l'efecte d'aquest queda reflectit en el preu final del producte. Els impostos indirectes graven sobre tots els b\xc3\xa9ns adquirits pel consumidor._NEWLINE_En teoria, els fons recaptats pels governs tornen al b\xc3\xa9 com\xc3\xba, per a inversions i cost de b\xc3\xa9ns i serveis p\xc3\xbablics com ara la salut, la seguretat i l'educaci\xc3\xb3. Per\xc3\xb2 no hi ha cap relaci\xc3\xb3 entre els ingressos dels impostos i la seva finalitat -al contrari del que succeeix amb les taxes, els ingressos de les quals estan vinculades a la prestaci\xc3\xb3 d'un determinat servei o realitzaci\xc3\xb3 de determinats treballs. Encara que la llei obliga als governs a destinar part de la recaptaci\xc3\xb3 a uns certs serveis p\xc3\xbablics -de forma especial a l'educaci\xc3\xb3 i la salut- el pagament d'impostos no d\xc3\xb3na cap garantia al contribuent de qualsevol retorn a contrapartida._NEWLINE_De vegades, a la base de l'establiment de l'impost es troben d'altres causes, com dissuadir la compra de determinat producte \xe2\x80\x93per exemple, el tabac\xe2\x80\x93 o fomentar o descoratjar determinades activitats econ\xc3\xb2miques. Aix\xc3\xad, es pot definir la figura tribut\xc3\xa0ria com una exacci\xc3\xb3 pecuni\xc3\xa0ria for\xc3\xa7osa per als que estan en el fet imposable. La reglamentaci\xc3\xb3 dels impostos es denomina sistema fiscal o fiscalitat.\n_START_SECTION_\nProp\xc3\xb2sits i efectes\n_START_PARAGRAPH_\nEls Estats han utilitzat el fons que s'obtenen dels impostos al llarg de la hist\xc3\xb2ria per a finan\xc3\xa7ar les seves funcions administratives, com per exemple les despeses d'una guerra, l'aplicaci\xc3\xb3 de l'ordre p\xc3\xbablic i la llei, la protecci\xc3\xb3 de la propietat, el finan\xc3\xa7ament de l'estructura econ\xc3\xb2mica (f\xc3\xadsica i burocr\xc3\xa0tica), i les operacions di\xc3\xa0ries d'un govern. Els estats moderns tamb\xc3\xa9 en fan \xc3\xbas per a finan\xc3\xa7ar els serveis p\xc3\xbablics i de benestar, com per exemple l'educaci\xc3\xb3, els hospitals, les pensions, beneficis als desocupats i el transport p\xc3\xbablic. _NEWLINE_Els governs utilitzen diversos tipus d'impostos per distribuir la c\xc3\xa0rrega tribut\xc3\xa0ria entre els individus o les classes de la poblaci\xc3\xb3 que participen de les activitats subjectes a pagar impostos i alhora per redistribuir els recursos entre els individus i les classes socials d'una poblaci\xc3\xb3. Hist\xc3\xb2ricament, la noblesa era mantinguda pels impostos dels pobres; per contra, en les economies modernes la seguretat social es dissenyen per tal de donar suport als pobres, els discapacitats, i el retirats amb els recursos de la classe treballadora. A m\xc3\xa9s, els impostos s'utilitzen per a finan\xc3\xa7ar o donar suport militar, per influenciar l'activitat macroecon\xc3\xb2mica (per mitj\xc3\xa0 de la pol\xc3\xadtica fiscal) o per modificar els patrons de consum o d'atur dins una economia, fent que algunes transaccions siguin m\xc3\xa9s favorables que no pas altres._NEWLINE_Aquests prop\xc3\xb2sits es resumeixen en les anomenades 4 Rs, per les sigles en angl\xc3\xa8s de revenue, redistribution, repricing i representation: ingressos econ\xc3\xb2mics per a l'Estat, possibilitat d'atendre les classes baixes, encoratjar o descoratjar certs consums i h\xc3\xa0bits i lligar els ciutadans als seus representants perqu\xc3\xa8 els demanin responsabilitats per la gesti\xc3\xb3 dels diners.\n_START_SECTION_\nPrincipis de tributaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl proc\xc3\xa9s d'impostos estatals va ser inicialment defensat pel liberalisme angl\xc3\xa8s, sobretot per Adam Smith qui va advocar pel fet que la just\xc3\xadcia, la simplicitat i la neutralitat s\xc3\xb3n els preceptes de la bona fiscalitat. Aquestes consideracions van ser molt importants al liberalisme cl\xc3\xa0ssic, quan l'impost no era considerat una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Actualment aquests dogmes s\xc3\xb3n q\xc3\xbcestionats i pel contrari a l'argumentat, la pol\xc3\xadtica fiscal s'utilitza moltes vegades per influir en la conducta del consumidor o al mercat, en algun moment o sector, que l'autoritat consideri que existeix un mal funcionament.\n_START_SECTION_\nJust\xc3\xadcia\n_START_PARAGRAPH_\nUn sistema fiscal \xc3\xa9s just quan tothom, des del m\xc3\xa9s pobre fins al m\xc3\xa9s ric, contribueixen en proporci\xc3\xb3 directa a la seva capacitat de pagament. La definici\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia fiscal, est\xc3\xa0 impl\xc3\xadcit en el principi de progressi\xc3\xb3, qui guanya m\xc3\xa9s ha de contribuir amb una part m\xc3\xa9s gran del que guanya, perqu\xc3\xa8 una gran part dels seus ingressos no est\xc3\xa0 compromesa amb les necessitats b\xc3\xa0siques.\n_START_SECTION_\nSimplicitat\n_START_PARAGRAPH_\nD'acord amb Smith, un sistema d'imposici\xc3\xb3 simple \xc3\xa9s relativament f\xc3\xa0cil i de baix cost per al contribuent i f\xc3\xa0cil de calcular la quantitat que ha de pagar. La mateixa facilitat t\xc3\xa9 el govern per controlar si el contribuent va pagar el que devia.\n_START_SECTION_\nNeutralitat\n_START_PARAGRAPH_\nNeutralitat significa que el sistema tributari no ha d'influir en el curs natural de l'economia. \xc3\x89s a dir, no ha d'influir en la competitivitat i en les decisions de les empreses, ni en la conducta del consumidor / contribuent.\n_START_SECTION_\nConsens\n_START_PARAGRAPH_\nEl consens general sobre la import\xc3\xa0ncia del sistema fiscal en un Estat, d\xc3\xb3na legitimitat a la seva capacitat per augmentar els impostos sobre totes les classes de ciutadans. En una democr\xc3\xa0cia se suposa que el ciutad\xc3\xa0-contribuent d\xc3\xb3na el seu consentiment sobre la quantitat d'impostos que paga. Dues regles principals teoritzen l'acceptaci\xc3\xb3 de la legitimitat del sistema tributari.\n_START_SECTION_\nImpost de solidaritat\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria de l'impost de solidaritat inclou treballs publicats anteriorment pels socialistes reformistes. La tesi presenta la imposici\xc3\xb3 de solidaritat fiscal com un sacrifici necessari per al manteniment dels lla\xc3\xa7os socials. Es basa en la promoci\xc3\xb3 d'una identitat col\xc2\xb7lectiva, i l'impost utilitzat per finan\xc3\xa7ar els costs comuns, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 s'utilitza per a redistribuir la riquesa, amb la promoci\xc3\xb3 d'una societat m\xc3\xa9s coherent i cohesionada.\n_START_SECTION_\nImpost ideal\n_START_PARAGRAPH_\nMolts autors han tractat de crear un impost \xc3\xbanic que tindria l'avantatge d'\xc3\xa9sser f\xc3\xa0cil de recaptar, just i transparent. _NEWLINE_Els fisi\xc3\xb2crates defensen un impost universal sobre la terra. Els pol\xc3\xadtics francesos \xc3\x89mile-Justin Menier i \xc3\x89mile de Girardin crearien impostos sobre el capital primitiu. M\xc3\xa9s recentment, el 1978, el Premi Nobel James Meade, va proposar un impost sobre la despesa. _NEWLINE_La hip\xc3\xb2tesi d'un impost \xc3\xbanic \xc3\xa9s q\xc3\xbcestionada per altres economistes, amb la tesi que m\xc3\xbaltiples fonts de mostreig, redueixen la desigualtat, dividint i diluint les possibilitats de frau entre els contribuents. Segons Voltaire, un impost \xc3\xbanic podria compensar els defectes dels altres, per\xc3\xb2 en darrer terme es convertiria en m\xc3\xa9s injust que un sistema amb m\xc3\xbaltiples impostos, per no atribuir un c\xc3\xa0rrec m\xc3\xa9s petit al que t\xc3\xa9 baixos ingressos.\n_START_SECTION_\nIncid\xc3\xa8ncia de l'impost\n_START_PARAGRAPH_\nLa llei estableix qui ha de pagar els impostos. Tanmateix, segons la teoria econ\xc3\xb2mica els efectes econ\xc3\xb2mics d'un impost no necess\xc3\xa0riament recauen sobre qui l'ha de pagar. La incid\xc3\xa8ncia de l'impost, el subjecte sobre el qual finalment recau la c\xc3\xa0rrega fiscal de l\xe2\x80\x99impost, es determina en el mercat. Per exemple, en el cas d'un impost sobre un producte, la incid\xc3\xa8ncia dep\xc3\xa8n de com varien les quantitats ofertes i demandades amb el nou preu (\xc3\xa9s a dir, l'elasticitat de l'oferta i de la demanda). L'impost pot ser absorbit pel venedor (amb un decrement del preu abans de l'impost) o pel consumidor (amb un increment del preu despr\xc3\xa9s de l'impost). Si l'elasticitat de l'oferta \xc3\xa9s baixa, la major part de l'impost ser\xc3\xa0 pagat pels prove\xc3\xafdors; si l'elasticitat de la demanda \xc3\xa9s baixa, la major part en ser\xc3\xa0 pagat pel consumidor. Si el venedor \xc3\xa9s una empresa competitiva, la c\xc3\xa0rrega tribut\xc3\xa0ria es transmet als factors de producci\xc3\xb3 depenent de llurs elasticitats; aix\xc3\xb2 inclou els treballadors (amb un decrement del salaris), els inversos (p\xc3\xa8rdues del valor de les accions) i els propietaris (menors rendes)._NEWLINE_Per il\xc2\xb7lustrar aquesta relaci\xc3\xb3, si el preu de mercat d'un producte \xc3\xa9s 1,00 \xe2\x82\xac, i se li imposa un impost de 0,50 \xe2\x82\xac sobre el producte que, pel tipus d'impost, ha de ser recuperat per mitj\xc3\xa0 del venedor (impost indirecte). Si \xc3\xa9s un producte de luxe (en el sentit econ\xc3\xb2mic), un gran percentatge de l'impost ser\xc3\xa0 absorbit pel venedor (a causa de la baixa elasticitat de l'oferta o l'alta elasticitat de la demanda). Aix\xc3\xad, el venedor podria reduir el preu del producte a 0,70 \xe2\x82\xac, perqu\xc3\xa8 el comprador, despr\xc3\xa9s de l'impost, pagui un total d'1,20 \xe2\x82\xac, \xc3\xa9s a dir, 0,20\xe2\x82\xac m\xc3\xa9s del que pagava abans de l'impost de 0,50 \xe2\x82\xac. El comprador paga 0,20 \xe2\x82\xac de l'impost, i el venedor paga 0,30 \xe2\x82\xac (en forma d'un preu menor abans de l'impost)."