b'\n_START_ARTICLE_\nCop d\'estat del 23 de febrer de 1981\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 Espanyola de 1978 es d\xc3\xb3na el pas a partir del qual semblava que l\'estat espanyol consolidava una transici\xc3\xb3 cap a la democr\xc3\xa0cia, deixant enrere els quasi quaranta anys de dictadura franquista. El context en qu\xc3\xa8 es desenvolupava aquest proc\xc3\xa9s cap a un estat democr\xc3\xa0tic consolidat, per\xc3\xb2, preocupava als sectors m\xc3\xa9s reaccionaris i nost\xc3\xa0lgics (o no tant) del r\xc3\xa8gim anterior, ara incrustats en l\'estructura estatal del pa\xc3\xads: el terrorisme d\'ETA havia matat m\xc3\xa9s d\'un centenar de militars i policies en l\'\xc3\xbaltim any; els partits d\'esquerres havien sortit molt ben parats a les eleccions de 1979 i els sindicats obrers, recentment legalitzats, mostraven la seva for\xc3\xa7a i, finalment, el desenvolupament de l\'estat de les autonomies i les aspiracions d\'algunes d\'elles, les anomenades autonomies hist\xc3\xb2riques, completava aquest context que s\'observava amb molta preocupaci\xc3\xb3 pels sectors reaccionaris comentats. En aquest darrer aspecte, una s\xc3\xa8rie d\'esdeveniments van incrementar les tensions el 1980. _NEWLINE_A comen\xc3\xa7aments d\'aquell any va tenir lloc un refer\xc3\xa8ndum a Andalusia per decidir si aquesta regi\xc3\xb3 accedia a l\'autonomia per la via de l\'article 151 de la Constituci\xc3\xb3. El refer\xc3\xa8ndum va tenir resultat positiu a totes les prov\xc3\xadncies andaluses tret d\'una: Almeria. Aix\xc3\xb2 jur\xc3\xaddicament hauria pogut bloquejar la via de l\'article 151 a Andalusia. Per raons pol\xc3\xadtiques, per\xc3\xb2, es va decidir tirar endavant per la via esmentada. El 20 de mar\xc3\xa7 de 1980 Converg\xc3\xa8ncia i Uni\xc3\xb3 va guanyar a les eleccions catalanes, i ERC hi va obtenir 14 diputats clau. El resultat de les eleccions catalanes va ser una sorpresa. De fet, ERC no obtindria uns resultats millors fins al 2003._NEWLINE_A final de 1980 el rei Joan Carles va fer una visita al parlament basc. Aquella visita va reflectir moltes de les tensions presents a la societat espanyola. Al ple de la cambra basca no hi faltava ning\xc3\xba, ni tan sols els diputats d\'Herri Batasuna, que tenien per costum no anar a la cambra basca. El rei es va dirigir al parlament basc i, tot just en comen\xc3\xa7ar, els parlamentaris d\'Herri Batasuna es van aixecar i van comen\xc3\xa7ar a cantar la can\xc3\xa7\xc3\xb3 del soldat basc. Davant la tensi\xc3\xb3, els diputats de tots els altres partits es van aixecar i es van posar a aplaudir el discurs del rei, fins que les forces de l\'ordre van expulsar els parlamentaris d\'Herri Batasuna. En vista d\'aix\xc3\xb2, el mateix rei va continuar llegint un discurs alternatiu que ja tenia preparat en previsi\xc3\xb3 del pogu\xc3\xa9s passar. _NEWLINE_Enmig d\'aquesta situaci\xc3\xb3 de tensi\xc3\xb3 generalitzada, el 1978 es va avortar un primer intent de cop d\'estat encara en la seva fase de preparaci\xc3\xb3: l\'Operaci\xc3\xb3 Gal\xc3\xa0xia, i anys despr\xc3\xa9s, el 23 de febrer de 1981, es va produir l\'ocupaci\xc3\xb3 del parlament per forces de la Gu\xc3\xa0rdia Civil, comandades pel Tinent coronel Antonio Tejero. S\'havia produ\xc3\xaft el cop d\'estat del 23-F. La tria de la data no va ser casual: el president de govern electe Adolfo Su\xc3\xa1rez havia dimitit el 29 de gener del mateix 1981 i aix\xc3\xb2 va donar lloc a una nova sessi\xc3\xb3 d\'investidura, amb Leopoldo Calvo-Sotelo com a candidat, que es program\xc3\xa0 per al 20 de febrer del mateix any. En aquesta sessi\xc3\xb3, Calvo-Sotelo no assol\xc3\xad la majoria necess\xc3\xa0ria, per la qual cosa es produ\xc3\xad una segona volta, que es vot\xc3\xa0 el dia 23 de febrer, dia del cop d\'estat.\n_START_SECTION_\nEls fets\n_START_PARAGRAPH_\nEl dia 23 de febrer a les 14:20, un grup de policies i vehicles camuflats liderats pel tinent Su\xc3\xa1rez Alonso inicia l\'Operaci\xc3\xb3 g\xc3\xa0bia: es tanquen els accessos a la zona propera al Congr\xc3\xa9s dels Diputats i es comprova que es pot dur a terme l\'assalt. A les 18:20 288 guardies civils arribats en autocars, encap\xc3\xa7alats per Antonio Tejero Molina van assaltar l\'hemicicle mentre es duia a terme la segona votaci\xc3\xb3 per a investir Leopoldo Calvo-Sotelo Bustelo, del partit UCD, com a president del govern espanyol. Al crit de "Todo el mundo al suelo" i disparant tres trets segrestaren el poder legislatiu i el govern amb la for\xc3\xa7a de les armes._NEWLINE_Al mateix temps, la Divisi\xc3\xb3 Cuirassada Brunete, dirigida pel coronel San Mart\xc3\xadn prenia altres punts clau de Madrid, entre ells RTVE i diferents emissores de r\xc3\xa0dio. El capit\xc3\xa0 general de l\'ex\xc3\xa8rcit a Val\xc3\xa8ncia, Jaime Milans del Bosch y Uss\xc3\xada, decret\xc3\xa0 l\'estat d\'excepci\xc3\xb3 i feu sortir les tropes de la III Regi\xc3\xb3n Militar que tenia sota el seu comandament al carrer, amb la idea que la resta de capitans generals farien el mateix, cosa que no va succeir. El pas dels tancs pels carrers de Val\xc3\xa8ncia va ser enregistrat per An\xc3\xadbal Gim\xc3\xa9nez Rizo, un dels responsables del Centre Aitana de RTVE._NEWLINE_En assabentar-se dels fets, la societat espanyola va ser colpida per la por. Molts dirigents pol\xc3\xadtics i personatges rellevants es prepararen per haver de destruir documents i fugir cap a Fran\xc3\xa7a. Despr\xc3\xa9s d\'unes hores de buit de poder, es posa en marxa l\'Operaci\xc3\xb3 Diana. Fernando La\xc3\xadna, Director de la Seguretat de l\'Estat, va actuar de President en funcions, i els Secretaris d\'Estat i Subsecretaris, es van constituir en Govern Provisional. Despr\xc3\xa9s d\'hores d\'incertesa i postures dubitatives davant els fets que estaven succeint, el rei d\'Espanya Joan Carles I realitza una intervenci\xc3\xb3 televisada on es postula a favor de l\'ordre constitucional, a\xc3\xafllant als militars (molts dels quals creien que actuaven amb el seu vistiplau, o almenys sense la seva oposici\xc3\xb3), davant una situaci\xc3\xb3 insostenible. Els militars encerclen l\'edifici del Congr\xc3\xa9s i comencen les negociacions, ja que el parlament continuava segrestat. La nit del dia 23 fou anomenada la nit dels transistors, perqu\xc3\xa8 mantingu\xc3\xa9 tothom ben pendent dels esdeveniments. A la 1:14 de la matinada, Joan Carles Borb\xc3\xb3, vestit de Capit\xc3\xa0 General, es dirigeix als ciutadans per televisi\xc3\xb3, donant per fracassat el cop d\'estat. De fet, cap a les 10 de la nit d\'aquell dia, les cadenes de r\xc3\xa0dio a Catalunya van emetre un discurs institucional del president de la Generalitat de Catalunya, Jordi Pujol, primer en catal\xc3\xa0 i despr\xc3\xa9s en castell\xc3\xa0, per tranquil\xc2\xb7litzar la poblaci\xc3\xb3. Pujol havia parlat amb el rei, el qual li va dir "tranquil, Jordi, tranquil", frase que durant uns anys va ser for\xc3\xa7a popular a Catalunya. Molt diferent va ser l\'actitud del president del govern basc, Carlos Garaikoetxea, que no va fer res per aturar el cop, es va amagar i no va estar localitzable fins que va passar el perill. Finalment el 24 de febrer els segrestadors es varen rendir definitivament.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern que form\xc3\xa0 Leopoldo Calvo-Sotelo es va mostrar incapa\xc3\xa7 de reconduir la situaci\xc3\xb3 que s\'havia creat al pa\xc3\xads despr\xc3\xa9s del cop d\'estat i afrontar els greus problemes en qu\xc3\xa8 es trobava el pa\xc3\xads, per la qual cosa la situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica acab\xc3\xa0 amb la convocat\xc3\xb2ria d\'eleccions generals anticipades l\'any 1982. Aquestes eleccions van ser guanyades pel PSOE amb una c\xc3\xb2moda majoria. El govern socialista de Felipe Gonz\xc3\xa1lez, amb Narc\xc3\xads Serra com a ministre de defensa, inici\xc3\xa0 una reforma de l\'ex\xc3\xa8rcit espanyol. Amb aquesta reforma es van redistribuir de forma massiva i estrat\xc3\xa8gica molts alts c\xc3\xa0rrecs de l\'ex\xc3\xa8rcit (incloent-hi algunes promocions de militars associats al cop d\'estat amb la finalitat d\'apartar-los dels llocs clau) i es van promocionar noves fornades d\'oficials lleials, o com a m\xc3\xadnim no contraris, a la Constituci\xc3\xb3. Poc abans, la conspiraci\xc3\xb3 colpista per al 27 d\'octubre de 1982 que es va produir a Espanya, va ser desmantellada a primers del mes d\'octubre i encara que es va informar d\'aquesta, es va minimitzar, amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 dels principals mitjans de comunicaci\xc3\xb3 per no produir alarma social. Aquest pla colpista amb prou feines no va afectar la campanya electoral de les eleccions previstes per al 28 d\'octubre, en les que, com s\'ha assenyalat, va v\xc3\xa8ncer el PSOE, quedant pr\xc3\xa0cticament en l\'oblit. Els plans per al cop d\'Estat eren m\xc3\xa9s precisos que els del 23 F. L\'1 d\'octubre, el ministre d\'Interior Juan Jos\xc3\xa9 Ros\xc3\xb3n va tenir coneixement de la conspiraci\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de valorar la situaci\xc3\xb3 tant el ministre d\'Interior, com el president de govern Leopoldo Calvo Sotelo i altres responsables, com el director del CESID general Emilio Alonso Manglano, es va decidir que era preferible intervenir r\xc3\xa0pidament, sense aprofundir en la investigaci\xc3\xb3, per evitar complicacions majors. Per aix\xc3\xb2 el dia 2 d\'octubre, diumenge, a primera hora es va detenir als tres m\xc3\xa0xims implicats: els coronels d\'Artilleria Luis Mu\xc3\xb1oz Guti\xc3\xa9rrez i Jes\xc3\xbas Crespo Cuspinera, i el germ\xc3\xa0 d\'aquest \xc3\xbaltim, el tinent coronel Jos\xc3\xa9 Crespo Cuspinera, que van quedar incomunicats. Al seu torn, diversos condemnats pel 23 F van ser traslladats a altres presons, el principal, Jaime Milans del Bosch a la d\'Algesires. Les llistes implicaven prop de quatre-centes persones. Consta que Jaime Milans del Bosch es va entrevistar amb el coronel Mu\xc3\xb1oz Guti\xc3\xa9rrez, un dels tres implicats, a la pres\xc3\xb3 de Fuencarral. Milans del Bosch seria alliberat i lideraria la resta d\'accions del cop d\'Estat. El pla, amb la clau "MN", possiblement en relaci\xc3\xb3 amb el Moviment Nacional, consistia a preparar diverses accions violentes contra personalitats progressistes, autonomistes i d\'esquerres, per a posteriorment culminar amb una gran explosi\xc3\xb3 en un bloc d\'habitatges militars de Madrid. De tot aix\xc3\xb2 es culparia a ETA i a la inefic\xc3\xa0cia en la lluita contra el terrorisme, tot el qual justificaria la intervenci\xc3\xb3 militar. El cop es duria a terme el 27 d\'octubre, vig\xc3\xadlia de les eleccions generals. A certa hora que no estava concretada, s\'ocuparia l\'Acad\xc3\xa8mia d\'Artilleria de Fuencarral on es trobava Milans del Bosch. Posteriorment es neutralitzaria la cadena de comandament ocupant la Capitania General de Madrid i el centre d\'operacions de la Junta de Caps d\'Estat Major. Es declararia l\'estat de guerra i 80 comandos es disposarien en tres anells que envoltarien la capital, controlant totes les seus de poder, com el palau de la Sarsuela (resid\xc3\xa8ncia del rei), la Moncloa (resid\xc3\xa8ncia governamental), els ministeris, TVE, les emissores de r\xc3\xa0dio. Per a tot aix\xc3\xb2 tenien assegurada la participaci\xc3\xb3 de la Unitat d\'Helic\xc3\xb2pters de Colmenar Viejo i les dues Companyies d\'Operacions Especials (COES) de Madrid._NEWLINE_Una altra de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies m\xc3\xa9s not\xc3\xb2ries del 23-F va ser la realitzaci\xc3\xb3 d\'una nova pol\xc3\xadtica respecte a les autonomies. El nou govern del PSOE va iniciar un proc\xc3\xa9s d\'involuci\xc3\xb3 auton\xc3\xb2mica mitjan\xc3\xa7ant l\'aprovaci\xc3\xb3 de la LOAPA que tenia com a objectiu frenar la descentralitzaci\xc3\xb3 de l\'estat Espanyol i limitar el sostre competencial de les comunitats aut\xc3\xb2nomes.'