b"\n_START_ARTICLE_\nEsclavitud a Mallorca\n_START_PARAGRAPH_\nL'esclavitud a l'illa de Mallorca es remunta a temps immemorials i, igual que a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica amb la seua hist\xc3\xb2ria esclavista, fou una pr\xc3\xa0ctica habitual durant l'edat mitjana. Cal destacar, per\xc3\xb2, que els primers escrits en qu\xc3\xa8 es documenta la pres\xc3\xa8ncia d'esclaus en una gran civilitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s a Mesopot\xc3\xa0mia, durant l'\xc3\xa8poca sum\xc3\xa8ria._NEWLINE_Els primers registres sobre activitat esclavista a Mallorca es remunten a la cultura talai\xc3\xb2tica, \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 es creu que, com Eivissa, fou una important zona des d'on els pirates p\xc3\xbanics o romans proporcionaven esclaus als traficants. Durant l'\xc3\xa8poca musulmana, quan l'illa era anomenada Madina Mayurqa, no fou un centre important de tr\xc3\xa0fic d'esclaus._NEWLINE_L'antiguitat fou un per\xc3\xadode esclavista per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia, sobretot en la societat romana, que al llarg de tota la hist\xc3\xb2ria del seu domini sobre la Mediterr\xc3\xa0nia fou essencialment esclavista, i tant la seua economia com l'estructura social es basava en un sistema de classes on l'esclau constitu\xc3\xafa l'esgla\xc3\xb3 m\xc3\xa9s baix. Aix\xc3\xb2 es va potenciar enormement a causa dels canvis soferts en l'economia romana durant l'\xc3\xa8poca d'expansi\xc3\xb3, sobretot en el sector agrari, on es multiplicaren les grans propietats, especialment a les noves prov\xc3\xadncies i col\xc3\xb2nies de la rep\xc3\xbablica primer i de l'imperi despr\xc3\xa9s._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la conquesta de l'illa per Jaume I, alguns jueus nord-africans, gr\xc3\xa0cies que el rei protegia aquest col\xc2\xb7lectiu i els concedia certs privilegis jur\xc3\xaddics, s'hi instal\xc2\xb7laren i establiren vincles comercials amb els parents que havien deixat a \xc3\x80frica, ja que gr\xc3\xa0cies a la seua compet\xc3\xa8ncia financera i econ\xc3\xb2mica facilitaven les operacions de compra i venda actuant com a ambaixadors. Els musulmans que restaren a Mallorca despr\xc3\xa9s de la conquesta, tant lliures com captius, mai tingueren estatuts jur\xc3\xaddics que garantiren la possessi\xc3\xb3 dels seus b\xc3\xa9ns, la seua religi\xc3\xb3 i costums, de manera que se'ls reconeguera com una comunitat aut\xc3\xb2noma diferent de la dels cristians._NEWLINE_A mitjan s. XVI, ja dins del context dels corsaris berberescs i les seues r\xc3\xa0tzies, hi ha molts exemples que recullen la import\xc3\xa0ncia de les xarxes comercials de la Mediterr\xc3\xa0nia, aix\xc3\xad com l'entramat entre familiars i persones unides per lla\xc3\xa7os afectius que es dedicaven a comerciar amb tot tipus de b\xc3\xa9ns a Mallorca, incloent el rescat de captius, fet que els proporcionava grans fortunes. En les principals fam\xc3\xadlies aristocr\xc3\xa0tiques de mitjan segle, que eren les que m\xc3\xa9s esclaus posse\xc3\xafen, el normal era tenir entre deu i quinze persones esclavitzades.\n_START_SECTION_\nSegle I ae\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el segle I aC, calgu\xc3\xa9 una important m\xc3\xa0 d'obra esclava per a dur a terme la romanitzaci\xc3\xb3 de l'arxip\xc3\xa8lag balear, proc\xc3\xa9s que a Mallorca va oc\xc3\xb3rrer m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament que a les illes ve\xc3\xafnes donada la intensitat de migraci\xc3\xb3 i influ\xc3\xa8ncia exercida per les noves ciutats romanes Palma i Pol\xc2\xb7l\xc3\xa8ntia. El municipi de Calvi\xc3\xa0 t\xc3\xa9 un jaciment que es considera la primera vil\xc2\xb7la romana de Mallorca, Sa Mesquida, on hi ha restes d'una casa rural amb cambres per a esclaus, separades de les del personal que s'encarregava de la gesti\xc3\xb3 i explotaci\xc3\xb3 de la finca.i\n_START_SECTION_\nSegles XIII i XIV\n_START_PARAGRAPH_\nHavent conquistat Jaume I Mallorca per a la corona catalanoaragonesa, ja el 1232, els senyors feudals catalans i barons aragonesos que heretaren els nous territoris comen\xc3\xa7aren a fer esclaus per fer front al fet d'haver evitat fer presoners de guerra, unit aix\xc3\xb2 a la submissi\xc3\xb3 per part dels musulmans ven\xc3\xa7uts, per la qual cosa al principi es tractava d'un tipus d'esclavitud basada en l'expansi\xc3\xb3 i colonitzaci\xc3\xb3, en lloc de la captura i comer\xc3\xa7 d'esclaus tradicional. Aquesta forma d'esclavitud prim\xc3\xa0ria, basada en les necessitats colonitzadores dels repobladors, fou la que propici\xc3\xa0 les f\xc3\xb3rmules esdevenidores, quan ja extingida la m\xc3\xa0 d'obra esclava aut\xc3\xb2ctona m\xc3\xa9s l'experi\xc3\xa8ncia adquirida i perfecci\xc3\xb3 dels h\xc3\xa0bits i m\xc3\xa8todes per part dels descendents, es gener\xc3\xa0 una demanda de captius que afect\xc3\xa0 les societats futures de l'illa. Aquesta s\xc3\xa8rie de fets propiciaren una s\xc3\xa8rie de captures humanes tant en campanyes b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques a altres illes de la Mediterr\xc3\xa0nia, com Sardenya i C\xc3\xb2rsega, on es nodrien de corsos, com en operacions de comer\xc3\xa7 fetes per mercaders catalans dins les rutes mediterr\xc3\xa0nies. Un dels principals punts d'exportaci\xc3\xb3 d'esclaus des de Mallorca era Catalunya, principalment Barcelona, on n'hi havia una notable demanda que no sols es prove\xc3\xafa des de Mallorca, sin\xc3\xb3 des de molts altres punts de la Mediterr\xc3\xa0nia. Aix\xc3\xad va quedar consolidada la coneguda com a ruta africana, que unia les ciutats de Ciutat de Mallorca, Val\xc3\xa8ncia i Barcelona amb Tun\xc3\xadsia, Alger i Ceuta, intercanviant productes  manufacturats catalans per or afric\xc3\xa0, esclaus i ja despr\xc3\xa9s llana per a la seua ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil. El comer\xc3\xa7 de m\xc3\xa0 d'obra humana entre Mallorca i Catalunya es mantingu\xc3\xa9 fins a mitjan segle\xc2\xa0xv\xc2\xa0, moment en qu\xc3\xa8 se'n produ\xc3\xad la decad\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Tot i que ja el dret rom\xc3\xa0 feia esment del crim de traficar amb persones lliures segrestant-les i venent-les com a esclaves, no es coneixen a Mallorca registres ni processos o sent\xc3\xa8ncies que durant aquesta \xc3\xa8poca penalitzaren aquesta activitat, almenys fins al 1653, en qu\xc3\xa8 en una carta enviada al rei, es feia esment del fet que s'estava cometent contra algunes persones una crueltat que no era pr\xc3\xb2pia dels habitants d'aquestes terres. No obstant aix\xc3\xb2, \xc3\xa9s probable que la insularitat de l'illa dificultara la comissi\xc3\xb3 d'aquest tipus de delictes. Tot i que no tota captura converteix la persona en esclava, les illes Balears, especialment Mallorca, van acabar esdevenint un dels centres de comer\xc3\xa7 d'esclaus m\xc3\xa9s importants de la Mediterr\xc3\xa0nia, i sembla que tamb\xc3\xa9 un important punt de difusi\xc3\xb3 d'esclaus cap a Am\xc3\xa8rica durant la seua colonitzaci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 cal destacar que, malgrat que molts captius eren comprats per gents de l'illa, la majoria dels que passaven per Mallorca ho feien cap a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, It\xc3\xa0lia o el nord d'\xc3\x80frica, dirigits per mercaders tant cristians com xuetes. L'\xc3\xbas d'esclaus no era sols una pr\xc3\xa0ctica de persones particulars, tamb\xc3\xa9 els tingu\xc3\xa9 Jaume II, per a construccions p\xc3\xbabliques, com el castell de Bellver, on pel que sembla va haver-hi set obrers esclavitzats que li pertanyien. El clergat no restava enrere en la compra d'esclaus per a \xc3\xbas particular, ni el col\xc2\xb7lectiu jueu, considerat una part important dins l'entramat del tr\xc3\xa0fic de captius. Una de les principals obres de Mallorca del s. XIV, el palau de l'Almudaina, es constru\xc3\xad amb una important m\xc3\xa0 d'obra no qualificada, principalment esclaus propietat del rei, que era qui m\xc3\xa9s en posse\xc3\xafa i usava en tot tipus d'obres p\xc3\xbabliques. Una altra construcci\xc3\xb3 feta amb m\xc3\xa0 d'obra esclava fou la catedral de Santa Maria, en la qual hi havia tants esclaus treballant que, per permetre que joves estrangers pogueren obtenir treball en la seua construcci\xc3\xb3 per poder instal\xc2\xb7lar-se a l'illa i aix\xc3\xad fomentar-ne la repoblaci\xc3\xb3, els jutjats de Mallorca enviaren una carta al rei Joan el Ca\xc3\xa7ador  sol\xc2\xb7licitant-li que limitara el nombre d'esclaus que cada particular podia col\xc2\xb7locar en les obres a jornal. Els esclaus eren obligats a la faena de casa fins i tot els dies festius, de manera que l'Esgl\xc3\xa9sia impos\xc3\xa0 als capellans el fet de vigilar els seus parroquians per evitar que els seus serfs treballaren en aquestes dates, incloent una multa de 10 lliures mallorquines per als sacerdots que no denunciaren aquells casos, donant aix\xc3\xad a entendre que fins i tot els clergues solien infringir les normes posant els seus esclaus a treballar en aquells dies._NEWLINE_La conquesta gener\xc3\xa0 una forta activitat de comer\xc3\xa7 d'esclaus que proporcionava m\xc3\xa0 d'obra no sols als nous pobladors, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 a la pen\xc3\xadnsula i a altres enclavaments de la Mediterr\xc3\xa0nia, com Palerm i Montpeller, a m\xc3\xa9s d'altres ciutats italianes i occitanes, ja que molts presoners durant la contesa es venien com a esclaus, a part dels que restaven a l'illa, el dest\xc3\xad dels quals eren els treballs agr\xc3\xadcoles, transport i c\xc3\xa0rrega. A causa de la insularitat i certes peculiaritats de la conquesta, la poblaci\xc3\xb3 musulmana de Mallorca rest\xc3\xa0 pr\xc3\xa0cticament redu\xc3\xafda als captius. Aquesta situaci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a canviar a partir de 1260, quan la poblaci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona s'exting\xc3\xad, per la qual cosa va calgu\xc3\xa9 rec\xc3\xb3rrer a l'exportaci\xc3\xb3 des del Regne de Granada i el nord d'\xc3\x80frica, mitjan\xc3\xa7ant incursions de pirateria en alta mar o terra. Despr\xc3\xa9s de deu o dotze anys de treball i captivitat, quan finalment aconseguien la llibertat, al voltant de 4.500 musulmans abandonaren l'illa entre 1311 i 1330. Aix\xc3\xad mateix, a causa de la important influ\xc3\xa8ncia d'esclaus que s'hi arrib\xc3\xa0 a generar, sobre la d\xc3\xa8cada de 1370 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie de conflictes entre captius i persones lliures que segles despr\xc3\xa9s acabarien en hostilitats que dugueren a la mort de molts esclaus. Tamb\xc3\xa9, al 1374, Pere el Cerimoni\xc3\xb3s deman\xc3\xa0 un cens dels esclaus residents a Mallorca, i que aquells que no foren estrictament necessaris per a les tasques de cultiu de la terra foren expulsats de l'illa. Al 1428 es van comptabilitzar 8.082 esclaus a l'illa, que devien ser almenys el deu per cent de la poblaci\xc3\xb3, o fins i tot m\xc3\xa9s. Tot i que al principi la societat mallorquina no era considerada esclavista, a la fi del s. XIV no podia viure sense m\xc3\xa0 d'obra esclava, fet que convert\xc3\xad l'illa en una gran pres\xc3\xb3 on els captius esperaven l'alliberament, encara que la intenci\xc3\xb3 dels seus propietaris era sobretot lucrar-se, mitjan\xc3\xa7ant el treball o el pagament del rescat, m\xc3\xa9s que esclavitzar. El 1445, el comer\xc3\xa7 amb G\xc3\xa8nova s'havia consolidat de tal forma que Mallorca esdevingu\xc3\xa9 un gran magatzem de productes del comer\xc3\xa7 genov\xc3\xa9s, incloent esclaus russos, circasians, t\xc3\xa0rtars i sarra\xc3\xafns, que duien a l'illa per vendre'ls als mercats.\n_START_SECTION_\nSegles XV i XVI\n_START_PARAGRAPH_\nUna volta instal\xc2\xb7lat aquest sistema de venda i demanda, els esclaus era adquirits per nobles, comerciants i per tot tipus de ciutadans la intenci\xc3\xb3 dels quals era assegurar-s'hi principalment una inversi\xc3\xb3 a llarg termini, ja que el govern permetia que l'esclau pogu\xc3\xa9s comprar la seua llibertat mitjan\xc3\xa7ant el treball realitzat, i gravar amb una s\xc3\xa8rie d'impostos l'estada dels que foren musulmans lliberts, o l'impost d'eixida per als que volien abandonar l'illa i tornar a la seua llar. Tots dos impostos consistien en importants ingressos a les arques reials, per la qual cosa l'administraci\xc3\xb3 en mantenia un rigor\xc3\xb3s control d'entrades i eixides. Els esclaus lliberts que foren o s'hagueren convertit al cristianisme quedaven exempts de pagament, perqu\xc3\xa8 eren considerats estrangers residents que havien quedat en llibertat. Les tasques a qu\xc3\xa8 se'ls obligava solien ser sempre d'esfor\xc3\xa7 f\xc3\xadsic; en comptades ocasions se'ls permetia dur a terme oficis amb qu\xc3\xa8 pogueren desenvolupar un aprenentatge que suposara una amena\xc3\xa7a per al regne, com ara construir embarcacions. Aix\xc3\xad, alguns dels oficis permesos eren aprenent de guixaire o teixidor d'estores. At\xc3\xa8s que per al propietari els captius eren un capital que havien d'amortitzar al m\xc3\xa9s aviat possible procuraven adquirir-los joves i forts, de manera que quan envellien solien alliberar-los  abandonats a la seua sort. De manera jur\xc3\xaddica i residencial a m\xc3\xa9s de sexual, la qual estava especialment castigada amb mort per cremaci\xc3\xb3, s'aplic\xc3\xa0 la segregaci\xc3\xb3 \xc3\xa8tnica a la poblaci\xc3\xb3 musulmana com a m\xc3\xa8tode de selecci\xc3\xb3 de persones esclavitzables._NEWLINE_Durant l'etapa de colonitzaci\xc3\xb3 i molts anys despr\xc3\xa9s la majoria dels esclaus eren musulmans, fet que canvi\xc3\xa0 a partir de 1349, quan pass\xc3\xa0 la gran plaga de pesta bub\xc3\xb2nica que assol\xc3\xa0 l'illa, moment en qu\xc3\xa8 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la importaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa0 d'obra des d'alguns enclavaments mediterranis, com Rodes, Sic\xc3\xadlia o Ven\xc3\xa8cia. A mitjan s. XV les nacionalitats dels esclaus, tot i que l'origen es classificava pel poble dels seus ascendents, es dividia en dos grups definits per gent d'Europa oriental: russos, abjacians, t\xc3\xa0rtars, txerquesos, o d'origen balc\xc3\xa0nic: b\xc3\xbalgars, i en menor mesura grecs, albanesos i serbis. Finalment, es trobaven els musulmans del nord d'\xc3\x80frica i els negres de Guinea, o d'altres llocs, adquirits despr\xc3\xa9s d'haver creuat el desert del S\xc3\xa0hara. Despr\xc3\xa9s, durant el s. XV es consolid\xc3\xa0 un nou i important punt de compra d'esclaus per part dels mercaders mallorquins, aix\xc3\xad com d'altres prov\xc3\xadncies ib\xc3\xa8riques i italianes: les Illes Can\xc3\xa0ries, on se n'adquirien per despr\xc3\xa9s distribuir-los a les places de les ciutats de destinaci\xc3\xb3._NEWLINE_Per impedir la fugida dels captius o l'ajut que pogueren rebre per escapar-se s'hi instaur\xc3\xa0 tot un seguit de mesures i prohibicions amb edictes reials. S'hi establ\xc3\xad el toc de queda a les nits, deixant-los encadenats perqu\xc3\xa8 no pogueren marxar, aix\xc3\xad com la prohibici\xc3\xb3 que portaren armes, feren reunions amb altres esclaus i que s'acostaren a zones que propiciaren la fugida, com la riba del mar o el port, especialment Portop\xc3\xad. En alguns oficis, per\xc3\xb2, com el de pastor o estibador, eren exempts de complir la normativa. D'altra banda, augmentaren c\xc3\xa0stigs i multes de tot tipus, com fuetades, la quantia de les quals pujava amb els dies de fugida, i si aquests superaven els vint o trenta dies se'ls tallava el tend\xc3\xb3 d'Aquil\xc2\xb7les o se'ls amputava un peu. Si la fugida durava m\xc3\xa9s d'un mes se li condemnava a mort. Les sancions per afavorir l'evasi\xc3\xb3 eren tamb\xc3\xa9 dures, com ara la forca per a qui venguera una embarcaci\xc3\xb3 a fugitius, i la mort per esquarterament a qui fos capturat en un vaixell amb esclaus fugits en alta mar. Tamb\xc3\xa9 augmentaren les mesures de seguretat com l'\xc3\xbas de vigilants, aix\xc3\xad com el control d'aparells que pogueren usar-se per a escapar de l'illa en una embarcaci\xc3\xb3._NEWLINE_Al s. XVI, segons documents de 1559, els esclaus tenien tres maneres d'aconseguir la llibertat: amb un document anomenat carta de llibert, pel qual el captiu pagava la seua llibertat i quedava lliure sense c\xc3\xa0rrecs; el segon, popular durant la casa d'\xc3\x80ustria, consistia que el propietari de l'esclau li concedia la llibertat amb una disposici\xc3\xb3 testament\xc3\xa0ria, i podia quedar lliure immediatament o a posteriori, despr\xc3\xa9s de passar com a her\xc3\xa8ncia als descendents; i finalment, el captiu podia quedar lliure per desig del seu propietari mentre aquest es trobara amb vida i sense que l'esclau haguera de pagar res per ser alliberat. Fins i tot una volta lliberts, per\xc3\xb2, havien de treballar durant un temps per permetre's el cost del viatge a casa i l'impost de dret de sortida, la qual cosa suposava 34 dies m\xc3\xa9s de treball. A m\xc3\xa9s, els que eren musulmans havien de pagar un impost anual per romandre a l'illa, cosa que no aconsegu\xc3\xad que m\xc3\xa9s d'ells es convertiren al cristianisme per aprofitar-se dels avantatges que aix\xc3\xb2 suposava.\n_START_SECTION_\nSegles XVII i XVIII\n_START_PARAGRAPH_\nA causa de la quantitat d'incursions de pirates berberescs i a la proximitat de l'illa amb Alger, des d'on es temia una possible invasi\xc3\xb3, Felip IV, al 1652,  comunic\xc3\xa0 al governador d'Eivissa que s'expulsaren  tots els esclaus musulmans que hi residien venent-los en els dos mesos seg\xc3\xbcents a aquesta comunicaci\xc3\xb3._NEWLINE_Malgrat que durant el s. XVI\xc2\xa0hi rest\xc3\xa0 establerta un important contingent d'esclaus negres, es creu que a partir del s. XVI comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a desapar\xc3\xa9ixer l'esclavitud, amb l'aparici\xc3\xb3 de mesures abolicionistes, i encara que es pot afirmar que l'esclavitud a la pen\xc3\xadnsula  desaparegu\xc3\xa9 al 1766 amb la compra de la llibertat dels esclaus musulmans de Barcelona, Cadis i Sevilla, per part d'un sold\xc3\xa0 marroqu\xc3\xad, hi ha la hip\xc3\xb2tesi que l'esclavitud es transform\xc3\xa0 en formes servils, donant pas a criats amb certs drets, que probablement no es complien rigorosament, i que tenien una gran depend\xc3\xa8ncia dels seus senyors._NEWLINE_Les primeres d\xc3\xa8cades del s. XIX es troben novament definides per la participaci\xc3\xb3 catalana en el tr\xc3\xa0fic de persones esclaves a causa de la forta demanda i pressi\xc3\xb3 de la ind\xc3\xbastria cotonera d'aquesta prov\xc3\xadncia, aix\xc3\xad com la resposta efica\xc3\xa7 a la crisi del tr\xc3\xa0fic d'esclaus tradicional, entramat en el qual negociants illencs empraren una s\xc3\xa8rie d'estrat\xc3\xa8gies adoptades per diverses fam\xc3\xadlies mallorquines._NEWLINE_En l'edat moderna hi havia a Mallorca un elevat nombre d'esclaus de tipus r\xc3\xbastic, per\xc3\xb2 com que no realitzaven la majoria de les tasques de la producci\xc3\xb3, no se la consider\xc3\xa0 una societat esclavista, ja que per poder classificar-la com a tal calia que aquesta depenguera de la m\xc3\xa0 d'obra esclava per dur endavant la producci\xc3\xb3."