b'\n_START_ARTICLE_\nAjuntament de Reus\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nSegons l\'historiador reusenc Andreu de Bofarull, l\'antic ajuntament estaria situat al lloc que era conegut com la pla\xc3\xa7a de la Vila o pla\xc3\xa7a Major, davant de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria (actualment la Prioral de Sant Pere), on avui hi han les Pescateries Velles. Diu que els primers documents que la localitzen s\xc3\xb3n de 1296. Al segle XIV els jurats tenien, al lloc on avui hi ha l\'edifici actual, un hort amb una petita casa per les seves reunions. A l\'hort hi celebraven els judicis, ja que tenia m\xc3\xa9s capacitat que la casa del com\xc3\xba. A inicis del segle XV es va aixecar a la pla\xc3\xa7a del Mercadal el primitiu casal municipal._NEWLINE_La primitiva f\xc3\xa0brica de l\'edifici, conegut com a Casa del Consell, tenia un aspecte diferent a l\'actual. La fa\xc3\xa7ana, de notable al\xc3\xa7ada i aparen\xc3\xa7a noble, era porxada, completant aix\xc3\xad el tomb de porxos a la pla\xc3\xa7a. Sota aquests porxos hi devia haver una portalada en la qual els muntants i la llinda estarien ornamentats amb diversos relleus. A l\'interior de l\'edifici hi havia un pati amb una escala que portava a la planta noble, sota la qual, aprofitant la seva volta, hi havia la pres\xc3\xb3. En aquest pati hi havia la porta d\'acc\xc3\xa9s a la sala del "Ju\xc3\xad de prohoms", \xc3\xa9s a dir, el lloc on s\'impartia just\xc3\xadcia. L\'escala acabava en una galeria coberta que accedia a les cambres de la planta noble on hi havia la Sala del Consell, amb una gran balconada que donava a la pla\xc3\xa7a del Mercadal._NEWLINE_El bastiment del nou edifici, que consist\xc3\xad principalment en la reforma de la fa\xc3\xa7ana, es va iniciar el 1601 d\'acord amb el projecte de Joan Mas i Antoni Pujades, deixebles de Francisco de Mora. Es conserv\xc3\xa0 b\xc3\xa0sicament l\'antiga estructura interior, i al primer pis van fer-s\'hi dues grans sales. En la sala on es reunia el Consell hi havia, a m\xc3\xa9s una capella amb la imatge de Sant Pere i, \xc3\xa9s de suposar, un quadre referit a l\'aparici\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u de Miseric\xc3\xb2rdia._NEWLINE_Part de la seva construcci\xc3\xb3 va ser contractada pel preu de 800 ter\xc3\xa7os. Se\'ls va donar franqu\xc3\xadcia de carn i se\'ls gratific\xc3\xa0 amb 25 lliures perqu\xc3\xa8 acceleressin la terminaci\xc3\xb3 de la part contractada, acabada l\'any 1602. les obres encara van durar uns anys. La porta primitiva datava de 1610._NEWLINE_Tot plegat era un edifici de dues plantes, de composici\xc3\xb3 renaixentista, i, segons Arnau Puig, les volutes dels frontis del primer pis i de les finestres van ser els primers elements barrocs de la pen\xc3\xadnsula. En els frontis dels balcons es llegeixen les inicials D.I.Q.I.Terram, que segons Saldoni Vil\xc3\xa0, volen dir "Diligite iustitiam qui iudicatis terram" (estimeu la just\xc3\xadcia els que judiqueu la terra). En la segona planta, els carreus i la pedra polida, junt amb la cornisa, proporcionaven l\'horitzontalitat capa\xc3\xa7 de compensar la verticalitat de les obertures.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl nou edifici del Mercadal, el 1712 es va afegir a l\'edifici una planta m\xc3\xa9s, dues torres que la flanquejaven, i unes g\xc3\xa0rgoles que duen al centre l\'escut de la ciutat dins d\'una \xc3\xa0liga imperial, probable refer\xc3\xa8ncia al t\xc3\xadtol de ciutat atorgat a Reus per l\'Arxiduc Carles d\'\xc3\x80ustria. Durant el segle XVIII i sobretot durant el XIX es van fer constants modificacions. A la segona meitat del XIX el Sal\xc3\xb3 de Sessions, de gran aparen\xc3\xa7a, era de volta, i s\'havia iniciat poc despr\xc3\xa9s de la Guerra de Successi\xc3\xb3. El 1861 es va col\xc2\xb7locar a la fa\xc3\xa7ana un enorme escut de Reus voltat d\'al\xc2\xb7legories a les pr\xc3\xa0ctiques econ\xc3\xb2miques de la ciutat, la ind\xc3\xbastria, el comer\xc3\xa7 i l\'agricultura, obra de l\'escultor Andreu Arpa. El 1923 l\'edifici amena\xc3\xa7ava ru\xc3\xafna, i s\'encarreg\xc3\xa0 a l\'arquitecte municipal, Pere Caselles, un projecte de restauraci\xc3\xb3 que ampli\xc3\xa9s l\'espai \xc3\xbatil, modernitz\xc3\xa9s l\'estructura i reforc\xc3\xa9s tot l\'edifici. Dificultats de tota mena van fer lentes les obres, i el 1932 el consistori aprov\xc3\xa0 una nova reforma feta per l\'arquitecte municipal del moment Antoni Sard\xc3\xa0 i Molt\xc3\xb3 que sugger\xc3\xad la compra de tres cases laterals per a ampliar l\'edifici, fer una nova portalada principal i traslladar la porta frontal d\'exquisida composici\xc3\xb3 a la fa\xc3\xa7ana posterior, aixecar l\'entrada actual amb dues columnes adossades, mantenir una de les torres i convertir la que feia cantonada en un campanaret. L\'execuci\xc3\xb3 va ser molt lenta. Els fets d\'octubre de 1934, els canvis a l\'ajuntament i la guerra civil va fer que encara el 1945 es treball\xc3\xa9s en l\'ornamentaci\xc3\xb3 de la Sala de Sessions i la majestuosa escala principal, el 1950 en la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 del marbre del vest\xc3\xadbul i el 1952 en la torre del rellotge. Interiorment cal destacar l\'escala d\'acc\xc3\xa9s de doble tram i el sal\xc3\xb3 de sessions. Fins a l\'any 1920 la fa\xc3\xa7ana era d\'estil renaixentista tosc\xc3\xa0: sobre un s\xc3\xb2col de pedra encoixinada que anava de terra fins a la planta noble, s\'hi incorporaven els balcons del pis principal, coronats alternativament per frontons triangulars i escarsers. Al damunt hi havia les finestres rectangulars de les golfes. _NEWLINE_Pel que fa a la fa\xc3\xa7ana del carrer d\'Aleus, \xc3\xa9s formada per una planta baixa, dos pisos i terrat. Destaca la planta baixa feta de carreus encoixinats; portada amb arc de mig punt, que era abans a la fa\xc3\xa7ana principal, pilastres superposades de secci\xc3\xb3 quadrada i front\xc3\xb3 doble amb escut. Corona el conjunt una balustrada de pedra artificial.'