b"\n_START_ARTICLE_\nFerran I de les Dues Sic\xc3\xadlies\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia i infantesa\n_START_PARAGRAPH_\nNascut al Palau Reial de N\xc3\xa0pols el dia 12 de gener de l'any 1751 essent fill del rei Carles III d'Espanya i de la princesa Maria Am\xc3\xa0lia de Sax\xc3\xb2nia. El pr\xc3\xadncep era n\xc3\xa9t per via paterna del rei Felip V d'Espanya i de la princesa Isabel de Farnesi mentre que per via materna ho era del rei Frederic August II de Sax\xc3\xb2nia i de l'arxiduquessa Maria Josepa d'\xc3\x80ustria._NEWLINE_Fou germ\xc3\xa0 de Carles IV d'Espanya i de Maria Llu\xc3\xafsa d'Espanya, casada amb l'emperador Leopold II del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic.\n_START_SECTION_\nRegne de N\xc3\xa0pols i Sic\xc3\xadlia\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1759 moria el seu oncle, el rei Ferran VI d'Espanya sense descend\xc3\xa8ncia. En virtut de la pol\xc3\xadtica italiana desenvolupada per Isabel de Farnesi, l'infant Carles s'havia convertit en rei de N\xc3\xa0pols i Sic\xc3\xadlia per\xc3\xb2 el tron d'Espanya quedava vacant i era el mateix Carles qui havia d'acudir a la successi\xc3\xb3. Carles part\xc3\xad a Madrid deixant el Regne de N\xc3\xa0pols al seu fill Ferran._NEWLINE_La reg\xc3\xa8ncia fou ocupada pel tosc\xc3\xa0 Bernardo Tanucci, home ambici\xc3\xb3s que intent\xc3\xa0 allargar el m\xc3\xa0xim possible la reg\xc3\xa8ncia a trav\xc3\xa9s de fer-se indispensable a ulls del pr\xc3\xadncep. Afavor\xc3\xad que Ferran es relacion\xc3\xa9s amb la classe m\xc3\xa9s baixa de N\xc3\xa0pols (el pr\xc3\xadncep arrib\xc3\xa0 a vendre peix al mercat), li restring\xc3\xad l'educaci\xc3\xb3 i encoratj\xc3\xa0 les seves relacions amoroses. Ferran desenvolup\xc3\xa0 la seva vessant atl\xc3\xa8tica per\xc3\xb2 no l'intel\xc2\xb7lectual.\n_START_SECTION_\nRegnat (1776 - 1799)\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1767 acab\xc3\xa0 la Reg\xc3\xa8ncia i el seu primer acte com a rei fou l'expulsi\xc3\xb3 dels Jesuites. A les capitulacions matrimonials hi figurava l'obligaci\xc3\xb3 de donar a la reina veu al consell d'Estat despr\xc3\xa9s del naixement del seu primer fill bar\xc3\xb3. Intel\xc2\xb7ligent, bonica i orgullosa, com la seva mare, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 cruel i dominant, la seva ambici\xc3\xb3 era col\xc2\xb7locar el Regne de N\xc3\xa0pols en una posici\xc3\xb3 de poder; ella aviat portar\xc3\xa0 a terme les funcions de sobirana despla\xc3\xa7ant al seu marit de l'exercici reial._NEWLINE_Tanucci va ser destitu\xc3\xaft l'any 1777, i l'angl\xc3\xa8s Sir John Acton va succeir-lo. Acton, nomenat per la reina, va portar a terme una pol\xc3\xadtica d'allunyament d'Espanya i d'aproximaci\xc3\xb3 al Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic i el Regne Unit de la Gran Bretanya signant acords comercials i militars. Internament redu\xc3\xad el sistema d'espionatge, corrupci\xc3\xb3 i crueltat que era l'administraci\xc3\xb3 napolitana._NEWLINE_Amb l'esclat de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa l'any 1789, la cort napolitana no es mostr\xc3\xa0 contr\xc3\xa0ria a les idees revolucion\xc3\xa0ries arribant incl\xc3\xbas a flirtejar amb aquestes. Ara b\xc3\xa9, amb l'execuci\xc3\xb3 del rei Llu\xc3\xads XVI de Fran\xc3\xa7a, cunyat de la reina de N\xc3\xa0pols, el rei Ferran sent\xc3\xad por i horror i s'adher\xc3\xad a la Primera Coalici\xc3\xb3 contra la Primera Rep\xc3\xbablica Francesa de 1793._NEWLINE_Tot i la pau signada amb Fran\xc3\xa7a l'any 1796, les demandes del Directori franc\xc3\xa8s les tropes del qual havien ocupat Roma, van alarmar al Rei i a inst\xc3\xa0ncies de la seva esposa i amb l'avantatge que les vict\xc3\xb2ries de Nelson li donaven i el fet que Napole\xc3\xb3 I de Fran\xc3\xa7a es trob\xc3\xa9s a Egipte marx\xc3\xa0 amb l'ex\xc3\xa8rcit vers Roma arribant a ocupar-la. Les seves columnes no aguantaren gaire i hagu\xc3\xa9 de retornar a N\xc3\xa0pols perseguit pels francesos havent de fugir a Sic\xc3\xadlia a bord d'un vaixell angl\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa0pols i Napole\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls francesos entraren a la ciutat tot i la ferotge resist\xc3\xa8ncia de les classes populars napolitanes que eren devotes del monarca. Amb l'ajuda de la noblesa i de la burgesia establiren la Rep\xc3\xbablica Partenopea (gener de 1799 fins a maig de 1800). El rei envi\xc3\xa0 el cardenal Ruffo amb una expedici\xc3\xb3 de calabresos per recuperar N\xc3\xa0pols. El maig de 1800 el rei entrava a la ciutat havent derrotat els francesos i la Rep\xc3\xbablica, mostrant-se particularment ansiosos la parella reial que cap perd\xc3\xb3 fos concedit als rebels._NEWLINE_Quan la guerra va esclatar entre Fran\xc3\xa7a i el Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic, el rei sign\xc3\xa0 el tractat d'Amiens de neutralitat per\xc3\xb2 aviat prengu\xc3\xa9 partit per la part austrorussa que form\xc3\xa0 la Tercera Coalici\xc3\xb3 i permet\xc3\xa9 que aquests ocupessin terres del Regne de N\xc3\xa0pols.  Les vict\xc3\xb2ries franceses a la batalla d'Austerlitz van permetre a Napole\xc3\xb3 I de Fran\xc3\xa7a enviar l'ex\xc3\xa8rcit al sud de la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica, havent-se de refugiar el rei a Sic\xc3\xadlia permeten que els francesos entressin de nou a N\xc3\xa0pols. _NEWLINE_Napole\xc3\xb3 declar\xc3\xa0 que la dinastia borb\xc3\xb2nica havia estat foragitada de la Corona i va proclamar al seu germ\xc3\xa0 Josep Bonaparte com a rei de N\xc3\xa0pols i Sic\xc3\xadlia. Malgrat tot, Ferran resist\xc3\xad a Palerm i segu\xc3\xad governant l'illa de Sic\xc3\xadlia sota la protecci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica. Les institucions parlament\xc3\xa0ries de tipus feudal havien existit a l'illa durant molt de temps i Lord William Bentick, primer ministre brit\xc3\xa0nic, va instar a la reforma constitucional a l'estil angl\xc3\xa8s o franc\xc3\xa8s. El rei pr\xc3\xa0cticament abdic\xc3\xa0 en favor del seu fill, el pr\xc3\xadncep Francesc de Borb\xc3\xb3-Dues Sic\xc3\xadlies, i envi\xc3\xa0 la reina a un exili austr\xc3\xadac on mor\xc3\xad l'any 1814.\n_START_SECTION_\nLa Restauraci\xc3\xb3, la revoluci\xc3\xb3 de 1820 i la Santa Alian\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la caiguda de Napole\xc3\xb3, va caure tamb\xc3\xa9 Joaquim Murat, que havia succe\xc3\xaft a Josep Bonaparte com a rei de N\xc3\xa0pols, i Ferran torn\xc3\xa0 a la ciutat. La pol\xc3\xadtica que segu\xc3\xad a partir de 1815 s'inscrigu\xc3\xa9 dins de la pol\xc3\xadtica austr\xc3\xadaca de Metternich; \xc3\xa9s a dir, conservadorisme i manteniment de l'statu quo. L'any 1816 proclam\xc3\xa0 la uni\xc3\xb3 dels dos regnes sota el nom de Regne de les Dues Sic\xc3\xadlies._NEWLINE_Depenent de la pol\xc3\xadtica austr\xc3\xadaca, el comte Nugent fou declarat comandant en cap de l'Ex\xc3\xa8rcit, i per quatre anys ell regn\xc3\xa0 com un d\xc3\xa8spota, qualsevol esfor\xc3\xa7 o temptativa de car\xc3\xa0cter liberal fou durament reprimida._NEWLINE_La supressi\xc3\xb3 del liberalisme va causar una gran alarma entre els Carbonari de gran influ\xc3\xa8ncia dins de l'ex\xc3\xa8rcit. El juliol de 1820 un cop militar sota les ordres del general Guglielmo Pepe oblig\xc3\xa0 al rei a firmar una constituci\xc3\xb3 a l'estil de la constituci\xc3\xb3 espanyola de 1820. D'altra banda, tingu\xc3\xa9 lloc una revolta a Sic\xc3\xadlia que pretenia recuperar la independ\xc3\xa8ncia de l'illa i que fou sufocada per l'ex\xc3\xa8rcit._NEWLINE_El regne s'adher\xc3\xad a la Santa Alian\xc3\xa7a. Aviat els ex\xc3\xa8rcits austr\xc3\xadacs entraren a N\xc3\xa0pols i restauraren l'statu quo en favor de la monarquia absoluta, iniciant-se aix\xc3\xad una era de salvatge persecuci\xc3\xb3 en contra de liberals i persones que haguessin recolzat Josep Bonaparte. _NEWLINE_El rei mor\xc3\xad a la ciutat que l'havia vist a n\xc3\xa9ixer al 4 de gener de 1825 a l'edat de 74 anys."