b"\n_START_ARTICLE_\nVull anar a casa\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nJoey Wellman, habitant de Cleveland, autor d'una tira c\xc3\xb2mica comic-strip  \xc2\xab\xc2\xa0sindicat\xc2\xa0\xc2\xbb una mica oblidada, Hepp Cat  (nom\xc3\xa9s el van  publicar en cinquanta diaris, i no en  seva ciutat natal), va a Fran\xc3\xa7a on ha organitzat una exposici\xc3\xb3 sobre el tema dels dibuixos animats. El motiu real \xc3\xa9s trobar la seva filla Elsie, que estudia des de fa dos anys a Par\xc3\xads i on fuig de la cultura americana, que avorreix, i del seu pare, qui n'\xc3\xa9s un producte t\xc3\xadpic: sorpr\xc3\xa8s que el m\xc3\xb3n sencer no parli angl\xc3\xa8s, capa\xc3\xa7 d'emprenyar-se davant un tel\xc3\xa8fon amb targeta o davant un enigma com la conviv\xc3\xa8ncia de peces i bitllets de cent francs._NEWLINE_Lena, la companya de Joey (no \xc3\xa9s la seva esposa, precisa, ni la mare d'Elsie), intenta, malgrat tot, aprofitar la destinaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica que suposa Par\xc3\xads. Elsie no recull el seu pare a l'aeroport, ni va a l'exposici\xc3\xb3 de c\xc3\xb2mics... El pare i la filla es troben finalment, i s'enfaden. Joey proposa la seva filla d'anar a  passar el cap de setmana  a la casa de camp d'un brillant intel\xc2\xb7lectual parisenc que ha conegut aquell vespre mateix. Elsie no en t\xc3\xa9 cap ganes, per\xc3\xb2 acaba per adonar-se que el dest\xc3\xad ha jugat a favor seu: l'intel\xc2\xb7lectual en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 no \xc3\xa9s altra que Christian Gauthier, especialista de Flaubert a qui Elsie intenta en va fer llegir la seva tesi.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa8nesi de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula\n_START_PARAGRAPH_\nEl film s'ha dirigit en un context prou inhabitual. Primerament, Alain Resnais no estava en la seva millor forma, econ\xc3\xb2micament parlant. La majoria dels seus \xc3\xbaltims films no havien estat molt rendibles exceptuat M\xc3\xa9lo, i cap productor no tenia particularment ganes de llan\xc3\xa7ar-se a una aventura cinematogr\xc3\xa0fica amb ell, exceptuat Marin Karmitz. Karmitz i Resnais es posen d'acord per realitzar un film el tema del qual serien les relacions  entre Fran\xc3\xa7a i els Estats Units. El t\xc3\xadtol inicial, Falsos amics, hauria hagut de explorar el que els traductors anomenen \xc2\xab\xc2\xa0falsos amics\xc2\xa0\xc2\xbb, de paraules pr\xc3\xb2ximes, de vegades de la mateixa arrel ling\xc3\xbc\xc3\xadstica per\xc3\xb2 amb sentits diferents fins i tot oposats. Resnais, que no \xc3\xa9s el guionista dels seus films, escull treballar amb Jules Feiffer, un autor fam\xc3\xb3s per les seves peces de teatre (Petits homicidis...) per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 per un comic-strip  que ha escrit i dibuixat durant prop de mig segle pel New Yorker , Playboy , Rolling Stone , etc. Feiffer \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 l'autor de The Great Comic book heroes (1965), una de les primeres proves serioses sobre els c\xc3\xb2mics._NEWLINE_Malgrat l'estatus d'autor de c\xc3\xb2mics i malgrat la passi\xc3\xb3 que aquest medi inspira a Resnais des de sempre, ha establert al principi que el film no parlar\xc3\xa0 en cap cas de c\xc3\xb2mics._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'haver explorat diverses pistes (un vell combatent americ\xc3\xa0 que torna al lloc del Desembarcament...), Resnais i Feiffer denuncien la seva bona resoluci\xc3\xb3: l'heroi del seu film ser\xc3\xa0 un autor de c\xc3\xb2mics. El film es va rodar en angl\xc3\xa8s, i els dobladors en franc\xc3\xa8s ho han fet amb un accent americ\xc3\xa0 pronunciat."