b'\n_START_ARTICLE_\nMuseu Etnol\xc3\xb2gic i de Cultures del M\xc3\xb3n\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls antecedents del Museu Etnol\xc3\xb2gic a Barcelona es remunten als anys 1920, arran de la iniciativa d\'un grup d\'intel\xc2\xb7lectuals i acad\xc3\xa8mics afeccionats a l\'etnologia i al folklore que van sentir i exposar la necessitat de crear centres d\'explicaci\xc3\xb3 i interpretaci\xc3\xb3 de la realitat cultural, social i econ\xc3\xb2mica de les societats tradicionals._NEWLINE_El Museu Etnol\xc3\xb2gic i Colonial va encetar la seva hist\xc3\xb2ria l\'any 1949 en un pavell\xc3\xb3 constru\xc3\xaft al comen\xc3\xa7ament del segle XX i que havia conegut diversos usos: seu de la Colla de l\'Arr\xc3\xb2s, societat recreativa obrera, i aixopluc per als dissenyadors que projectaven els jardins Laribal a Montju\xc3\xafc per a l\'Exposici\xc3\xb3 Internacional de Barcelona de 1929. Al mateix lloc, el 1973 s\'hi va inaugurar un nou edifici, actual seu del Museu._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament, el Museu va acollir diverses col\xc2\xb7leccions aplegades per prohoms de Catalunya durant la segona meitat del segle XIX a les Filipines, la Guinea Espanyola, l\'Equador i el Per\xc3\xba. I tamb\xc3\xa9 objectes procedents del Pavell\xc3\xb3 Missional de l\'Exposici\xc3\xb3 Internacional de Barcelona de 1929. Sota la direcci\xc3\xb3 d\'August Panyella, entre els anys 1950 i 1980 es van portar a terme diverses s\xc3\xa8ries de campanyes etnogr\xc3\xa0fiques. Les primeres van ser al Marroc i la Guinea Equatorial. Les seg\xc3\xbcents es van fer a determinats indrets d\'\xc3\x80sia, com ara el Nepal i l\'\xc3\x8dndia, o b\xc3\xa9 l\'Afganistan i Turquia. Les col\xc2\xb7leccions americanes es van formar a partir dels treballs que es van fer a la zona andina del Per\xc3\xba i Bol\xc3\xadvia i a l\'Am\xc3\xa8rica Central. Posteriorment es van aplegar les col\xc2\xb7leccions africanes d\'Eti\xc3\xb2pia i el Senegal._NEWLINE_Eudald Serra, col\xc2\xb7laborador del Museu, va aplegar les valuoses col\xc2\xb7leccions d\'objectes populars tradicionals japonesos de mitjans del segle XX. A m\xc3\xa9s, va ser l\'intermediari per a la donaci\xc3\xb3 de les importants col\xc2\xb7leccions etnogr\xc3\xa0fiques australianes. I, amb l\'ajut d\'Albert Folch, es van adquirir, entre d\'altres, les de Nova Guinea. L\'any 2011, el museu signa un conveni amb la fundaci\xc3\xb3 Folch per incorporar les 2.000 peces de la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'art no europeu.\n_START_SECTION_\nMuseu d\'Ind\xc3\xbastries i Arts Populars\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1942, el Museu d\'Ind\xc3\xbastries i Arts Populars tenia la seu al recinte del Poble Espanyol. Al comen\xc3\xa7ament va aplegar els objectes de la secci\xc3\xb3 etnogr\xc3\xa0fica del Museu Arqueol\xc3\xb2gic, creada pel director Agust\xc3\xad Duran i Sanpere i per Joan Amades. A m\xc3\xa9s, a partir del 1940 i al llarg d\'una d\xc3\xa8cada el conservador del Museu, l\'etn\xc3\xb2graf Ramon Violant i Simorra, va fer diverses campanyes d\'adquisici\xc3\xb3, en nom de l\'Ajuntament de Barcelona, d\'objectes materials de cultura popular i tradicional propis de les societats muntanyenques dels Pirineus, i de la Catalunya central, de la regi\xc3\xb3 de Reus, que ampliaren a bastament les col\xc2\xb7leccions del Museu. Actualment, aquells objectes representen el 60% del patrimoni etnogr\xc3\xa0fic inventariat de Catalunya._NEWLINE_El 1962, es van unificar els dos museus, i August Panyella en va assumir la direcci\xc3\xb3 i va iniciar un seguit de campanyes de recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'objectes per diverses regions d\'Espanya, com ara la Rioja, Lle\xc3\xb3, Salamanca, Terol, Conca, Almeria i el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0. En els anys setanta l\'Ajuntament de Barcelona va potenciar alguns museus de la ciutat. Des del 1982, una part del Museu Etnol\xc3\xb2gic es va dividir i es va transformar en el Museu d\'Arts, Ind\xc3\xbastries i Tradicions Populars d\'una banda, i el Museu d\'Arts Gr\xc3\xa0fiques de l\'altra.\n_START_SECTION_\nMuseu Etnol\xc3\xb2gic de Barcelona\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1980, l\'Ajuntament de Barcelona va proposar la separaci\xc3\xb3 de les col\xc2\xb7leccions dels dos museus. En el 1999 es van unificar i van encetar una nova l\xc3\xadnia d\'exposici\xc3\xb3 estable, de les cultures tradicionals a la interculturalitat, i de comunicaci\xc3\xb3 oberta en un espai de di\xc3\xa0leg i de reconeixement entre cultures. S\'inici\xc3\xa0 la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de materials de la mem\xc3\xb2ria oral de les societats de cultura rural i urbana. Es prest\xc3\xa0 especial atenci\xc3\xb3 al m\xc3\xb3n obrer industrial catal\xc3\xa0 i d\'altres comunitats o grups socials com ara els gitanos, els jueus, els americans o els africans. Durant aquesta etapa, el museu va pretendre ser un museu multicultural i viudeces, plantegen nombroses activistes i acostant-se a la diversitat cultural de la ciutat._NEWLINE_Amb l\'apertura del Museu de les Cultures del M\xc3\xb3n, es q\xc3\xbcestion\xc3\xa0 el plantejament del Museu per l\'Ajuntament del per\xc3\xadode de l\'alcalde Xavier Trias. Com que el 2015 s\'obria el nou museu, que havia pres part de les col\xc2\xb7leccions del Museu Etnol\xc3\xb2gic de Barcelona, es decid\xc3\xad que aquest darrer museu \xc3\xa9s dediques sobretot a l\xe2\x80\x99etnologia catalana, com a fil conductor. L\'oposici\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica de l\'Ajuntament critic\xc3\xa0 aquest projecte i tamb\xc3\xa9 bona part dels antrop\xc3\xb2legs, que preferien un enfocament m\xc3\xa9s multicultural. Tamb\xc3\xa9 es critic\xc3\xa0 el fet d\'obrir dos museus en lloc de potenciar-ne un com ja era el Museu Etnol\xc3\xb2gic. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de diversos anys tancat per reformes, al mes d\'octubre de 2015 torn\xc3\xa0 a obrir les seves portes el Museu Etnol\xc3\xb2gic, amb els espais renovats i una nova museografia. Llavors el museu, amb peces majorit\xc3\xa0riament d\xe2\x80\x99etnografia catalana, per\xc3\xb2 no exclusivament, pren els objectes de la vida quotidiana com a eix vertebrador. Obert ja amb l\'Ajuntament d\'Ada Colau, el museu iniciava una nova etapa amb l\'objectiu de reivindicar l\'antropologia com a ci\xc3\xa8ncia indispensable per poder entendre el funcionament complex i plural de la societat actual. Mitjan\xc3\xa7ant la comparaci\xc3\xb3 -un recurs fonamental per a la recerca i divulgaci\xc3\xb3 en l\'antropologia-, el museu proposa al p\xc3\xbablic reflexionar sobre aquells aspectes de la vida humana que ens s\xc3\xb3n diferents, ex\xc3\xb2tics -ja sigui per llunyania geogr\xc3\xa0fica, cultural o cronol\xc3\xb2gica-, aix\xc3\xad com d\'aquells que ens s\xc3\xb3n familiars, normalment pel seu car\xc3\xa0cter universal. D\'aquesta manera, el museu pretenia superar una antropologia basada en les classificacions i subdivisions hist\xc3\xb2riques i/o culturals i emmarcar-se en una idea m\xc3\xa9s global i conceptual. _NEWLINE_La remodelaci\xc3\xb3 del Museu Etnogr\xc3\xa0fic de Barcelona va comportar una reforma en la majoria d\'aspectes del recinte: s\xe2\x80\x99han instal\xc2\xb7lat ascensors a totes les plantes, s\'ampli\xc3\xa0 l\'espai que es destinava a la biblioteca per convertir-lo en una sala polivalent i es reorganitzaven les plantes, obrint espais m\xc3\xa9s lluminosos i amplis, que permetien fer recorreguts no lineals entre els diferents elements exposats. Amb vocaci\xc3\xb3 de ser un gran museu nacional, l\'Etnol\xc3\xb2gic obria despr\xc3\xa9s de 4 anys d\'obres i una inversi\xc3\xb3 superior als 3 Milions de \xe2\x82\xac.\n_START_SECTION_\nMuseu de les Cultures del M\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2015 s\'inaugurava el Museu de Cultures del M\xc3\xb3n com a un museu especialitzat en la hist\xc3\xb2ria de diverses cultures d\'arreu del m\xc3\xb3n ubicat al carrer de Montcada n\xc3\xbamero 14 de Barcelona, als Palau Nadal i del Marqu\xc3\xa8s de Li\xc3\xb3, just davant del Museu Picasso, als edificis ocupats anteriorment pel Museu Barbier-Mueller d\'Art Precolomb\xc3\xad de Barcelona i el Museu del Disseny, respectivament. El Museu obr\xc3\xad amb l\'exposici\xc3\xb3 permanent de 550 peces procedents de civilitzacions de tots els continents menys Europa. El nou museu mostrava 379 dels 2.300 objectes d\'art no occidental que componien la cessi\xc3\xb3 que la Fundaci\xc3\xb3 Folch va fer a l\'Ajuntament de Barcelona per 20 anys, a m\xc3\xa9s de 117 peces del Museu Etnol\xc3\xb2gic, i 61 de les col\xc2\xb7leccions de la Fundaci\xc3\xb3 Arqueol\xc3\xb2gica Clos i la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Duran/Vall-llosera. Les obres de restauraci\xc3\xb3 dels dos palaus van tenir un cost de 4,1 milions. Segons el llavors director de Patrimoni, Museus i Arxius de l\'ICUB, Joan Carles Alay, el nou museu planteja "la idea d\'un viatge per l\'art a trav\xc3\xa9s del m\xc3\xb3n". L\'ambici\xc3\xb3s projecte muse\xc3\xadstic va n\xc3\xa9ixer envoltat de moltes pol\xc3\xa8miques. Va ser q\xc3\xbcestionat per tres motius: pel seu elevat cost, pel fet d\'haver pres un nombre important de peces al Museu Etnol\xc3\xb2gic de Barcelona (fent que aquesta instituci\xc3\xb3 es convert\xc3\xads nom\xc3\xa9s en un museu de car\xc3\xa0cter catal\xc3\xa0) i sobretot per la seva visi\xc3\xb3 etnoc\xc3\xa8ntrica i colonialista, ja que els objectes de les cultures africana, americana i asi\xc3\xa0tica exposats responien m\xc3\xa9s al criteri occidental d\'obra d\'art que a un criteri cient\xc3\xadfic. En aquest sentit, l\'Institut Catal\xc3\xa0 d\'Antropologia (ICA), va qualificar de desprop\xc3\xb2sit la construcci\xc3\xb3 d\'un nou museu al carrer Montcada que classificava els objectes des d\'un punt de vista ex\xc3\xb2tic m\xc3\xa9s propi del segle XIX que del segle XXI. Molts antrop\xc3\xb2legs i historiadors es van manifestar davant la seva porta el dia de la inauguraci\xc3\xb3, criticant que la seva pol\xc3\xadtica cultural prioritz\xc3\xa9s el valor est\xc3\xa8tic de les peces. Van titllar la seva obertura de "etnocentrisme total", d\'una operaci\xc3\xb3 de colonialisme simb\xc3\xb2lic amb una mirada occidental que no avaluava la import\xc3\xa0ncia real de cada objecte.\n_START_SECTION_\nMuseu Etnol\xc3\xb2gic i de Cultures del M\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2016 els museus Etnol\xc3\xb2gic i de les Cultures del M\xc3\xb3n iniciaven un proc\xc3\xa9s de fusi\xc3\xb3 que culminaria el 2016, sota la direcci\xc3\xb3 de Josep Forn\xc3\xa9s. El Museu de les Cultures del M\xc3\xb3n deixa enrere la reducci\xc3\xb3 esteticista d\'exhibir objectes d\'\xc3\x80sia, \xc3\x80frica, Am\xc3\xa8rica i Oceania prioritzant \xc3\xbanicament el seu valor art\xc3\xadstic i inicia una etapa m\xc3\xa9s compromesa amb els principis de l\'antropologia social basada en l\'an\xc3\xa0lisi de la realitat humana. _NEWLINE_Com a mostra de la nova l\xc3\xadnia del museu, s\'han realitzat -a la seu de Montcada- exposicions cr\xc3\xadtiques amb el colonialisme, com \'Ikunde, Barcelona, metr\xc3\xb2poli colonial\' (2016), una exposici\xc3\xb3 que indaga en un passat fosc de Barcelona, quan el 1959 l\'ajuntament va instal\xc2\xb7lar un centre a prop de Bata, capital econ\xc3\xb2mica de Guinea Equatorial, que durant una d\xc3\xa8cada va proveir els fons zool\xc3\xb2gics, arqueol\xc3\xb2gics i bot\xc3\xa0nics a la capital catalana. Eren temps en qu\xc3\xa8 diverses empreses catalanes es van enriquir amb les explotacions de cacau i de caf\xc3\xa8 de la, en aquells dies, col\xc3\xb2nia espanyola. Una altra exposici\xc3\xb3 en aquesta l\xc3\xadnia ha estat Ifni, la mili dels catalans a l\'\xc3\x80frica (2018),  que vol explorar la situaci\xc3\xb3 d\'aquells joves catalans que foren soldats de lleva destinats a Ifni. Prenent com a eix la mem\xc3\xb2ria dels antics veterans catalans i les seves hist\xc3\xb2ries de la "mili" a l\'\xc3\x80frica, l\'exposici\xc3\xb3 \'Ifni\' ens convida a endinsar-nos dins d\'uns relats personals travessats per la ranc\xc3\xbania i la nost\xc3\xa0lgia, testimonis que han estat ocults durant molts anys, potser perqu\xc3\xa8 paren atenci\xc3\xb3 sobre un passat inc\xc3\xb2mode.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7leccions\n_START_PARAGRAPH_\nLes col\xc2\xb7leccions del Museu s\xc3\xb3n el resultat d\'una intensa activitat expedicion\xc3\xa0ria realitzada per August Panyella i Eudald Serra entre els anys 50 i 70, aix\xc3\xad com de les campanyes realitzades per Ramon Violant per al Museu d\'Arts i Ind\xc3\xbastries Populars.\n_START_SECTION_\nEspanya\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de les primeres campanyes centrades en la regi\xc3\xb3 pirinenca, l\'\xc3\xa0mbit geogr\xc3\xa0fic d\'acci\xc3\xb3 es va ampliar a altres regions espanyoles com La Rioja, Salamanca, Lle\xc3\xb3, Almeria i Terol. Aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 hisp\xc3\xa0nica es compon de m\xc3\xa9s 40.000 objectes, i ha generat exposicions tem\xc3\xa0tiques com la de Salamanca i el m\xc3\xb3n charro.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80sia\n_START_PARAGRAPH_\nLes col\xc2\xb7leccions asi\xc3\xa0tiques del Museu contenen fons de molt diverses regions i or\xc3\xadgens. Durant la seva creaci\xc3\xb3, incorpor\xc3\xa0 la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 filipina de l\'antiga Junta de Museus, que havia figurat a l\'Exposici\xc3\xb3 Universal del 1888._NEWLINE__NEWLINE_A final dels anys 60 i inicis dels 70, Panyella i Serra, realitzaren viatges de recopilaci\xc3\xb3 i estudi a Nepal, \xc3\x8dndia i Afghanistan, on adquiriren importants col\xc2\xb7leccions.\n_START_SECTION_\nJap\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSens dubte, un dels fons asi\xc3\xa0tics m\xc3\xa9s importants, \xc3\xa9s el del Jap\xc3\xb3. Gr\xc3\xa0cies a l\'estreta col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb l\'escultor catal\xc3\xa0 Eudald Serra, qui va residir al Jap\xc3\xb3 durant tretze anys, el Museu es va nodrir d\'un gran nombre d\'objectes i peces de gran valor etnol\xc3\xb2gic i art\xc3\xadstic. Eudald Serra va realitzar dos viatges al Jap\xc3\xb3 (1957 i 1961), dels que va aportar un veritable mostrari dels m\xc3\xa9s variats aspectes del Jap\xc3\xb3: eines agr\xc3\xadcoles, cistelleria, cer\xc3\xa0mica, quimonos, joguines, m\xc3\xa0scares, artesania, etc.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nLa col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de peces africana \xc3\xa9s formada per objectes de diversos pa\xc3\xafsos del continent afric\xc3\xa0, provinents de donatius, dip\xc3\xb2sits i expedicions pr\xc3\xb2pies. La col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 cont\xc3\xa9 una interessant col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de peces de la prov\xc3\xadncia de Guinea Espanyola adquirides pel Dr. Bosch i Gimpera per al Museu Arqueol\xc3\xb2gic. _NEWLINE_Posteriorment, es realitzaren expedicions al Marroc, quan encara era protectorat espanyol. _NEWLINE_A la Guinea Espanyola, es van realitzar diverses i profitoses campanyes, gr\xc3\xa0cies a l\'ajuda de Jordi Sabater i Pi, resident al territori i bon coneixedor d\'aquest. Les peces adquirides foren de gran inter\xc3\xa8s i reflecteixen molt b\xc3\xa9 la cultura del fang i l\'art del fang. _NEWLINE_A Eti\xc3\xb2pia es va realitzar una de les darreres campanyes de recopilaci\xc3\xb3 (1974), en qu\xc3\xa8 es va prioritzar la recollida de rotlles de pergamins i manuscrits il\xc2\xb7luminats.\n_START_SECTION_\nAm\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nEl fons d\'Am\xc3\xa8rica partia d\'una important col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de peces d\'arqueologia i d\'etnologia de l\'Equador i el Per\xc3\xba adquirides per Tom\xc3\xa0s Carreras. A aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 inicial seguiren d\'altres proporcionades per col\xc2\xb7leccionistes, viatgers i diverses expedicions. _NEWLINE__NEWLINE_L\'ajuda d\'Albert Folch i Rusi\xc3\xb1ol permet\xc3\xa9 les campanyes al Per\xc3\xba, Bol\xc3\xadvia, Guatemala, Hondures, Panam\xc3\xa0, Nicaragua i Costa Rica._NEWLINE_En aquestes campanyes es recolliren nombroses peces etnogr\xc3\xa0fiques sobre variats aspectes de la cultura de la poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena i mestissa._NEWLINE__NEWLINE_En total el museu disposa de 9.000 objectes procedents d\xe2\x80\x99Am\xc3\xa8rica. Aquest fons est\xc3\xa0 distribu\xc3\xaft en 2 conjunts: la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 precolombina, composta per 4.500 peces; i 4.500 peces m\xc3\xa9s de materials etnogr\xc3\xa0fics de poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena i conjunts d\xe2\x80\x99arts populars i artesania. _NEWLINE_Molts d\'aquests objectes, catalogats com arqueol\xc3\xb2gics o etnogr\xc3\xa0fics, tenen un valor afegit com \xc3\xa9s la bellesa i plasticitat que tota expressi\xc3\xb3 humana manifesta.\n_START_SECTION_\nOceania\n_START_PARAGRAPH_\nEntre el 1966 i 1970 s\'organitzaren diverses campanyes a Nova Guinea i Austr\xc3\xa0lia, amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 d\'Albert Folch, de les que el Museu n\'obtingu\xc3\xa9 una excel\xc2\xb7lent col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3. Gr\xc3\xa0cies a la mediaci\xc3\xb3 d\'Albert Folch i Eudald Serra, es va adquirir la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'un col\xc2\xb7leccionista catal\xc3\xa0 resident al pa\xc3\xads. La col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 composta per m\xc3\xa9s de 200 objectes, incloent-hi una s\xc3\xa8rie de pintures sobre escor\xc3\xa7a que reflecteixen aspectes variats de la cultura aborigen._NEWLINE__NEWLINE_Com a resultat d\'aquestes expedicions, i d\'algunes donacions d\'Albert Folch, el Museu disposa d\'una important col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 sobre cultura aborigen, d\'una gran complexitat pel que fa a creences i representacions pl\xc3\xa0stiques._NEWLINE_Les 50.000 imatges, les filmacions i els registres d\'\xc3\xa0udio del treball de camp conformen l\'important fons audiovisual. Els objectes recol\xc2\xb7lectats en el seu moment, en els cinc continents, compten amb l\'actualitzaci\xc3\xb3 i la contextualitzaci\xc3\xb3 del patrimoni immaterial.'