b"\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Rod\xc3\xa9s\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n el departament franc\xc3\xa8s de l'Aveyron._NEWLINE_La seu episcopal \xc3\xa9s la ciutat de Rod\xc3\xa9s, on es troba la catedral de Nostra Senyora. A Vabres-l'Abbaye es troba l'ex catedral del Sant Salvador i de Sant Pere._NEWLINE_El territori s'est\xc3\xa9n sobre 8.743\xc2\xa0km\xc2\xb2, i est\xc3\xa0 dividit en 36 parr\xc3\xb2quies, agrupades en 10 regions pastorals.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegodunum, l'actual Rod\xc3\xa9s, era l'antiga capital dels Ruthens , un poble de la G\xc3\xa0l\xe2\x80\xa2lia celta que habitaven a la regi\xc3\xb3 de Rouergue. Segons la tradici\xc3\xb3, l'evangelitzaci\xc3\xb3 d'aquesta regi\xc3\xb3 va ser deguda a sant Amanzio, reconegut com a protobisbe dels rutenos. El primer bisbe hist\xc3\xb2ricament documentat \xc3\xa9s sant Quinzi\xc3\xa0, que va participar en el concili d'Agde el 506. No obstant aix\xc3\xb2, la pres\xc3\xa8ncia d'una di\xc3\xb2cesi ja est\xc3\xa0 testificada al voltant de 475 per Sidonio Apollinare, bisbe de Clermont._NEWLINE_Segodunum era una civitas de la prov\xc3\xadncia romana d'Aquit\xc3\xa0nia, que depenia  administrativament de Bourges. La di\xc3\xb2cesi, per tant, almenys des del segle VI, depenia del punt de vista religi\xc3\xb3s de la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Bourges, la seu metropolitana._NEWLINE_Al segle XI es van construir nombroses abadies cistercienses a la di\xc3\xb2cesi, incloses les de Silban\xc3\xa8s, Beaulieu, Loc-Dieu, Bonneval i Bonnecombe._NEWLINE_Durant l'edat mitjana, els bisbes de Rod\xc3\xa9s tenien el poder temporal sobre el centre de la ciutat. El 25 de maig de 1277, el bisbe Raimond de Calmont d'Olt va establir la primera pedra per a la reconstrucci\xc3\xb3 de la catedral, d'estil g\xc3\xb2tic, que es va completar al segle XVI._NEWLINE_El 13 d'agost de 1317, amb la butlla  Salvator noster del Papa Joan XXII, va cedir una part del seu territori per aprofitar l'erecci\xc3\xb3 de la di\xc3\xb2cesi de Vabres._NEWLINE_El 1534, la ciutat de Milhau (avui Millau) va adoptar el calvinisme i m\xc3\xa9s tard es va convertir en una de les fortaleses protestants. Nom\xc3\xa9s seran conquistats pels cat\xc3\xb2lics en 1629._NEWLINE_El 3 d'octubre de 1678 Rod\xc3\xa9s es va convertir en sufrag\xc3\xa0nia de l'arxidi\xc3\xb2cesi d'Albi._NEWLINE_Durant la revoluci\xc3\xb3, la catedral es va tancar al culte i es va dedicar a Marat. D'aquesta manera, l'edifici es va poder salvar i posteriorment recuperar-se pel culte._NEWLINE_Seguint el concordat amb la butlla Qui Christi Domini del Papa Pius VII del 29 de novembre de 1801, la di\xc3\xb2cesi va ser suprimida i el seu territori es va dividir entre les di\xc3\xb2cesis de Cahors i de Saint-Flour._NEWLINE_El concordat de 1817 preveia el restabliment de la di\xc3\xb2cesi; per aquest motiu va ser nomenat bisbe Charles-Andr\xc3\xa9-Toussaint-Bruno de Ramond-Lalande, que no obstant aix\xc3\xb2 mai no va entrar al seu c\xc3\xa0rrec perqu\xc3\xa8 el Parlament de Par\xc3\xads no va aprovar el concordat amb la Santa Seu._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s el 6 d'octubre de 1822 es va restablir la di\xc3\xb2cesi amb la butlla Paternae charitatis del mateix Papa Pius VII, obtenint el seu territori des de la di\xc3\xb2cesi de Cahors. Una part del seu antic territori va ser cedida a la di\xc3\xb2cesi de Montauban._NEWLINE_Un grup de sacerdots i fidels, amb el suport del bisbe a l'exili Charles Colbert de Seigneley, es va oposar al r\xc3\xa8gim de concordat i es neg\xc3\xa0 a sotmetre's al nou bisbe Charles de Ramond-Lalande, donant lloc a un cisma, i a una Esgl\xc3\xa9sia anomenada Petite Eglise. El cisma s'estengu\xc3\xa9 fins a mitjans del segle XIX; alguns sacerdots, per\xc3\xb2, es van resistir i l'\xc3\xbaltim va morir impenitent el 1896. El cisma va continuar fins al 1911 a la ve\xc3\xafna di\xc3\xb2cesi de Saint-Flour._NEWLINE_El 27 de maig de 1875 els bisbes de Rod\xc3\xa9s van obtenir afegir al seu t\xc3\xadtol el de bisbes Vabres, seu suprimida que estava dins del territori dioces\xc3\xa0._NEWLINE_El 8 de desembre de 2002, amb la reorganitzaci\xc3\xb3 de les circumscripcions eclesi\xc3\xa0stiques franceses, va passar a formar part de la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Tolosa."