b'\n_START_ARTICLE_\nElectroesprai\n_START_PARAGRAPH_\nUn electroesprai \xc3\xa9s un dispositiu amb l\'\xc3\xbas d\'electricitat dispersa un l\xc3\xadquid creant part\xc3\xadcules fines d\'aerosol. Aquest m\xc3\xa8tode moltes vegades s\'anomena atomitzaci\xc3\xb3 electrocin\xc3\xa8tica. S\'aplica un voltatge elevat en un l\xc3\xadquid subministrat a trav\xc3\xa9s d\'un emissor  (normalment un vidre o un capil\xc2\xb7lar met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic). El l\xc3\xadquid arriba a l\'emissor formant un con de Taylor. Unes ones a la superf\xc3\xadcie del raig de l\xc3\xadquid formen unes gotes petites fortament carregades que s\xc3\xb3n dispersades radialment per la repulsi\xc3\xb3 Coul\xc3\xb2mbica.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVI William Gilbert va descriure el comportament dels fen\xc3\xb2mens magn\xc3\xa8tics i electroest\xc3\xa0tics. Va observar que, en pres\xc3\xa8ncia d\'una pe\xc3\xa7a d\'\xc3\xa0mbar carregada, una gota petita d\'aigua es deformava amb forma c\xc3\xb2nica. Aquest efecte \xc3\xa9s el que es desenvolupa a l\'eletroesprai, malgrat que Gilbert no va descriure mai cap mena d\'observaci\xc3\xb3 relacionat amb la dispersi\xc3\xb3 del l\xc3\xadquid mitjan\xc3\xa7ant l\'efecte del camp el\xc3\xa8ctric._NEWLINE_El 1882, Rayleigh va estimar la m\xc3\xa0xima quantitat de c\xc3\xa0rrega que pot suportar una gota Aquesta quantitat es coneix com el l\xc3\xadmit rayleight. La predicci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0rrag m\xc3\xa0xima en una gota de l\xc3\xadquid es va confirmar 100 anys despr\xc3\xa9s._NEWLINE_El 1914, John Zeleny va publicar un treball sobre el comportament de les gotes de fluid al final dels capil\xc2\xb7lars de vidre. Aquest treball presenta una evid\xc3\xa8ncia experimental del funcionalment de l\'electroesprai. Uns anys m\xc3\xa9s tard, Zeleny va capturar la primera imatge del l\xc3\xadquid en el menisc. _NEWLINE_Entre 1964 i 1969 Geoffrey Ingram Taylor va desesnvolupar el fonament te\xc3\xb2ric de l\'electrosprai. Taylor va modelar la forma de con formada per una gota de fluid sota l\'efecte d\'un camp el\xc3\xa8ctric. Aquesta forma c\xc3\xb2nica caracter\xc3\xadstica de les gotes de fluid es coneix com el con de Taylor. Taylor va treballar amb J. R. Melcher per a desenvolupar el model de fugues diel\xc3\xa8ctriques per a la conducci\xc3\xb3 de fluids.\n_START_SECTION_\nMecanisme\n_START_PARAGRAPH_\nEls seg\xc3\xbcents par\xc3\xa0grafs s\'adrecen pel cas d\'un electroesprai positiu amb un voltatge elevat aplicat a un emissor metal\xc2\xb7lic. Es considera un electroesprai cl\xc3\xa0ssic, amb l\'emissor situat a una dist\xc3\xa0ncia  de l\'el\xc3\xa8ctrode. El l\xc3\xadquid que es forma esprai es caracteritza per una viscositat, tensi\xc3\xb3 superficial  conductivitat i una permitivitat relativa .\n_START_SECTION_\nDesenvolupament singular\n_START_PARAGRAPH_\nL\'extrem del menisc c\xc3\xb2nic no pot ser infinitament petit. Es desenvolupa una singularitat quan el temps de relaxaci\xc3\xb3 hidrodin\xc3\xa0mic  \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran que el temps de relaxaci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0rrega. Els s\xc3\xadmbols no definits representen la longitud   i la permitivitat del buit . El l\xc3\xadquid carregat que surt de l\'extrem c\xc3\xb2nic es trenca en gotes petites carregades i es dispersen radialement.\n_START_SECTION_\nTancant el circuit el\xc3\xa8ctric\n_START_PARAGRAPH_\nEl l\xc3\xadquid carregat \xc3\xa9s expulsat a trav\xc3\xa9s de l\'extrem del con i capturat per l\'el\xc3\xa8ctrode com a petites gotes carregades o ions positius. Per equilibrar la c\xc3\xa0rrega perduda, l\'exc\xc3\xa9s de c\xc3\xa0rrega negativa \xc3\xa9s neutralitzada electroqu\xc3\xadmicament a l\'emissor. Desequilibris entre la quantitat de c\xc3\xa0rrega generada electroqu\xc3\xadmicament i la quantitat de c\xc3\xa0rrega perduda a l\'extrem del con pot donar lloc a diversos r\xc3\xa8gims de funcionament de l\'electroesprai. El potencial a la interfase metall/l\xc3\xadquid s\'autorregula per a generar la mateixa quantitat de c\xc3\xa0rrega que s\'ha p\xc3\xa8rdut a trav\xc3\xa9s de l\'extrem del con.\n_START_SECTION_\nIonitzaci\xc3\xb3 d\'electroesprai\n_START_PARAGRAPH_\nL\'electroesprai \xc3\xa9s molt usat com a font d\'ionitzaci\xc3\xb3 per l\'espectrosc\xc3\xb2pia de masses despr\xc3\xa9s que el grup de Fenn ho va demostrar usant-lo com a font d\'ions per a l\'an\xc3\xa0lisi de biomol\xc3\xa8cules.\n_START_SECTION_\n"Electrosprinning"\n_START_PARAGRAPH_\nDe manera similar a l\'electroesprai convencional, l\'aplicaci\xc3\xb3 d\'alt voltatge per a una soluci\xc3\xb3 de pol\xc3\xadmers pot formar la geometria c\xc3\xb2nica. Si el jet es converteix en unes fines fibres en comptes de trencar-se en gotes petites, el proc\xc3\xa9s es coneix com a "Electrosprinning".\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7loides propulsors\n_START_PARAGRAPH_\nLes t\xc3\xa8cniques d\'electroesprai s\'usen per al control de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits. L\'expulsi\xc3\xb3 de fines part\xc3\xadcules permet una efectiva i precisa propulsi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDeposici\xc3\xb3 de part\xc3\xadcules de nanoestructures\n_START_PARAGRAPH_\nL\'electroesprai pot ser usat en la nanotecnologia. Per exemple, per depositar part\xc3\xadcules individuals en superf\xc3\xadcies. S\'utilitzen esprais de col\xc2\xb7loides que contenen nom\xc3\xa9s una part\xc3\xadcula per gota. S\'evapora deixant un corrent de part\xc3\xadcules individuals d\'aerosol del tipus desitjat. La ionitzaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s   crucial en el proc\xc3\xa9s per\xc3\xb2 pot ser usada per la precipitaci\xc3\xb3 electroest\xc3\xa0tica de part\xc3\xadcules.\n_START_SECTION_\nPurificadors d\'aire\n_START_PARAGRAPH_\nLes part\xc3\xadcules suspeses a l\'aire poden estar carregades per l\'aerosol generat mitjan\xc3\xa7ant un electroesprai, manipulat per un camp el\xc3\xa8ctric i recol\xc2\xb7lectat en un el\xc3\xa8ctrode. Aquest dispositiu minimitza la producci\xc3\xb3 d\'oz\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFont d\'ions de metalls l\xc3\xadquids\n_START_PARAGRAPH_\nEls metalls l\xc3\xadquids poden ser usats per crear fonts d\'ions per t\xc3\xa8cniques d\'implantaci\xc3\xb3 d\'ions i instruments de feix d\'ions focalitzats.'