b"\n_START_ARTICLE_\nArxiu Municipal de Reus\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nL'exist\xc3\xa8ncia de l'arxiu est\xc3\xa0 documentada des del segle XIV, quan al Llibre de Clavaria de 1347 s'anomena la \xe2\x80\x9ccaixa del com\xc3\xba\xe2\x80\x9d. No era un arxiu tal com l'entenem ara, es tractava d'una caixa de fusta on es guardava la poca documentaci\xc3\xb3 que generava el municipi. Aquesta caixa, com en molts altres municipis, tenia tres panys per garantir que almenys tres persones eren testimonis de la seva obertura en cas de menester. En no existir cap casa consistorial, aquesta caixa es guardava a casa d'un jurat de la vila, sovint el jurat en cap. Aquesta primitiva conservaci\xc3\xb3 documental ja es regia per unes actuacions reglades d'acc\xc3\xa9s i cust\xc3\xb2dia.\n_START_SECTION_\nDel segle XV fins a 1936\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del segle XIV ja es documenta un primer edifici municipal (casa del com\xc3\xba) per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s fins a l'any 1577 que es decideix fer un armari per albergar l'arxiu. Posteriorment cal esperar fins al 1610 per trobar l'arxiu en una sala i per primer cop documentat, no nom\xc3\xa9s una conservaci\xc3\xb3 documental sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 un ordenament arxiv\xc3\xadstic d'aquesta, per tal de facilitar la seva conservaci\xc3\xb3 i consulta._NEWLINE_A causa de la Guerra de separaci\xc3\xb3 i pel fet que l'arxiu restava obert, es va perdre molta documentaci\xc3\xb3 i la que hi havia estava desorganitzada. Per aquest motiu, es va decidir crear per primer cop la figura d'arxiver. El 1647 es van elegir dos arxivers, que es renovaven cada any per altres arxivers, sempre de dos en dos. Els arxivers tenien l'ofici de notaris, metges i advocats principalment, i a part de la pr\xc3\xb2pia, feien tamb\xc3\xa9 altres feines. Aviat es van comen\xc3\xa7ar a dir \xe2\x80\x9csecretaris-escrivans\xe2\x80\x9d. L'\xc3\xbaltim cop que trobem arxivers designats per la manera tradicional fou el 1695. Per altra banda, com que l'arxiu estava tancat i vigilat, cap al 1669 s'hi van comen\xc3\xa7ar a guardar altres objectes, costum que no s'ha perdut fins entrat el segle XX. _NEWLINE_Al segle XVIII es consolida la figura de \xe2\x80\x9csecretari-notari-arxiver\xe2\x80\x9d i es fan actuacions importants de reordenaci\xc3\xb3 com relligar els llibres d'actes i moblar millor l'arxiu. Tamb\xc3\xa9 es coneix la creaci\xc3\xb3 d'inventaris i cat\xc3\xa0legs. A finals de segle, l'arxiu es trasllada a una sala petita i fosca i all\xc3\xad va romandre fins al 1876, quan es va tornar a traslladar al segon pis. Al segle XIX, amb Celedoni Vil\xc3\xa0 apareix la figura d'arxiver-cronista. A mitjans de segle l'arxiu es torna a traslladar a una sala m\xc3\xa9s il\xc2\xb7luminada i es ref\xc3\xa0, reordenant els fons i inventariant-los de nou. Per\xc3\xb2 rest\xc3\xa0 dividit en dues sales: aquesta i encara la sala fosca on s'ubic\xc3\xa0 la documentaci\xc3\xb3 antiga. Aquesta situaci\xc3\xb3 va causar de nou la desaparici\xc3\xb3 de molts documents. Els arxivers, a part de cronistes tamb\xc3\xa9 feien altres feines com la de bibliotecaris o incl\xc3\xb2s comptables. El 1867 amb Andreu Bofarull es va crear un nou espai compartit amb la biblioteca i es van fer m\xc3\xa9s inventaris. Per\xc3\xb2 el 1891 l'arxiu tornava a romandre descuidat i en males condicions per la quan cosa es crea per primer cop la figura d'auxiliar._NEWLINE_Cap al 1901 l'Arxiu s'havia tornat a quedar petit i ple d'altres objectes antics. Es va portar a terme una nova ampliaci\xc3\xb3 cap a una sala propera, fins que el 1923 hi va haver un trasllat general cap als baixos de l'hospital. En aquell lloc humit i sense ventilaci\xc3\xb3 va romandre fins al 1937. Amb la creaci\xc3\xb3 del Museu Municipal Prim-Rull, Instal\xc2\xb7lat a la casa Rull i inaugurat el 1934, es va buidar l'Arxiu de moltes figures i \xe2\x80\x9cobjectes per a la mem\xc3\xb2ria\xe2\x80\x9d que emmagatzemava fins aleshores. Tamb\xc3\xa9 hi va anar a parar una gran part de la documentaci\xc3\xb3 anterior al segle XIX. Amb aix\xc3\xb2 va quedar separada definitivament la documentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de la documentaci\xc3\xb3 administrativa, constituint la primera el que es va anomenar Arxiu Hist\xc3\xb2ric Municipal (AHM).\n_START_SECTION_\nDe la Guerra Civil fins a l'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nA causa de la Guerra Civil, el 1937 s'acord\xc3\xa0 que l'engr\xc3\xb2s de l'arxiu que encara restava a l'hospital es retorn\xc3\xa9s al Palau Municipal. Va ser llavors quan per motius d'espai, es va tornar a dividir el fons i es va avaluar. Comen\xc3\xa7a un per\xc3\xadode negre on les bombes, tot i amagar documentaci\xc3\xb3 al Monestir de Poblet i a Vilaplana en casa particular, van destruir part de la documentaci\xc3\xb3. Van empresonar l'arxiver Ramon Pallej\xc3\xa0 i despr\xc3\xa9s segu\xc3\xad l'espoli documental a mans de la DERC._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra, el 1939 es va contractar per primer cop una arxivera, Maria Figuerola. Van retornar els fons amagats als pobles per\xc3\xb2 ja no es va unificar l'arxiu: els fons hist\xc3\xb2rics romangueren al Museu, novament inaugurat el 1940. Durant la postguerra, es recupera el c\xc3\xa0rrec d'arxiver-cronista i el d'auxiliar d'arxiu, ocupat per primer cop per una dona el 1942. El 1945 l'arxiver passa a ser tamb\xc3\xa9 \xe2\x80\x9cconservador\xe2\x80\x9d. Es torna a inventariar el fons, tant l'administratiu com l'hist\xc3\xb2ric per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n inventaris sense ordre ni organitzaci\xc3\xb3. Cal esperar fins a 1950 per trobar aprovat un nou reglament que reorganitza l'Arxiu Administratiu Municipal (no l'hist\xc3\xb2ric). Es torna a recuperar la tasca de cronista i es prioritza, per\xc3\xb2 desaparegu\xc3\xa9 amb la mort del darrer arxiver-cronista Jaume Cardoner el 1954. Amb ell, van acabar de traspassar-se els fons anteriors a 1900 que encara restaven a l'Arxiu Administratiu i es va crear un arxiu fotogr\xc3\xa0fic (1952)._NEWLINE_A partir de 1954 el secretari municipal s'encarreg\xc3\xa0 de l'Arxiu i fins al 1993 no hi va tornar a haver pla\xc3\xa7a d'arxiver municipal. Pel que fa a l'Arxiu Hist\xc3\xb2ric segu\xc3\xad al Museu Prim-Rull i es reorden\xc3\xa0 a mans de Salvador Vilaseca que ja comptava amb tota la documentaci\xc3\xb3 fins a 1900. El 1972 va poder obrir les seves portes com a equipament independent del Museu. Posteriorment, per mitj\xc3\xa0 d'un conveni amb la Generalitat, el 1982 l'Arxiu Hist\xc3\xb2ric es va integrar a l'Arxiu Hist\xc3\xb2ric Comarcal de Reus. _NEWLINE_L'Arxiu Administratiu, va romandre tancat i descuidat fins al 1967, quan es va comen\xc3\xa7ar a reorganitzar. Amb el primer Ajuntament democr\xc3\xa0tic, l'arxiu va comen\xc3\xa7ar a veure la llum. El 1976 hi va haver per primera vegada una Regidoria pr\xc3\xb2pia per a Arxius i Museus i un Patronat. El 1993 es recupera la figura d'arxiver municipal i l'Arxiu es trasllada a l'antiga Escola Rubi\xc3\xb3 i Ors i passa a anomenar-se Arxiu General Administratiu (AGA). All\xc3\xa0, comparteix espai amb el magatzem de l'AHC. Rec\xc3\xadprocament, les activitats de difusi\xc3\xb3 es realitzaven als baixos de l'AHC. El 1997 es dispos\xc3\xa0 per primera vegada d'una publicaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia: el Butllet\xc3\xad Informatiu de l'Arxiu Municipal i posteriorment s'inici\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de llibres, les Publicacions de l'Arxiu Municipal, fins avui en dia. El 1999 es va poder obrir el servei d'atenci\xc3\xb3 al p\xc3\xbablic i una altra fita important \xc3\xa9s l'aprovaci\xc3\xb3 del Reglament de l'Arxiu, l'any 2000. Tamb\xc3\xa9 cal remarcar que l'arxiu es va dotar de m\xc3\xa9s personal._NEWLINE_L'any 2004 els dos arxius estaven de nou col\xc2\xb7lapsats. Tant \xc3\xa9s aix\xc3\xad, que la manca d'espai va fer necessari el trasllat d'una part dels fons administratius a un soterrani municipal i posteriorment a un magatzem del Pol\xc3\xadgon Agro-Reus. Es van comen\xc3\xa7ar converses amb la Generalitat per tal de construir un edifici amb capacitat suficient per acollir els dos arxius. Les obres s'iniciaren el 2008 i el 2010 es va inaugurar el nou espai com\xc3\xba, compartit per l'Arxiu Municipal i l'Arxiu Comarcal del Baix Camp (ACBC), anomenat aix\xc3\xad des del 2005. Comen\xc3\xa7a doncs una nova etapa marcada per la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de les dues institucions.\n_START_SECTION_\nEdifici\n_START_PARAGRAPH_\nLa seu de l'Arxiu \xc3\xa9s un edifici de nova construcci\xc3\xb3 merc\xc3\xa8s a l'entesa entre la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Reus, on aquest va cedir un solar de 1.000 m\xc2\xb2 que pertanyia a les antigues cotxeres de Cal Xap, i la Generalitat va assumir el pressupost de 2.977.857,96\xe2\x82\xac, que gestion\xc3\xa0 l'Ajuntament. Els arquitectes foren N\xc3\xbaria i Jordi Oliveras Boix, que amb aquest projecte anomenat \xe2\x80\x9c3 en 1\xe2\x80\x9d van guanyar el Premi AJAC 2010 d'arquitectura. _NEWLINE_El resultat \xc3\xa9s un edifici compacte de 1.911 m\xc2\xb2 que compleix la normativa t\xc3\xa8cnica i tecnol\xc3\xb2gica d'un arxiu, per tal de preservar el patrimoni documental. Aix\xc3\xad doncs, l'equipament disposa de detectors de fum, alarmes, c\xc3\xa0meres de vigil\xc3\xa0ncia i sistema de climatitzaci\xc3\xb3 individualitzada dels dip\xc3\xb2sits, entre altres requeriments._NEWLINE_La planta baixa est\xc3\xa0 destinada al treball t\xc3\xa8cnic i la difusi\xc3\xb3. Pel que fa al treball t\xc3\xa8cnic, hi trobem els despatxos i els punts de treball intern i la sala de desinsectaci\xc3\xb3. Pel que fa als espais de difusi\xc3\xb3, es disposa de vest\xc3\xadbul, sala de consulta amb biblioteca auxiliar, i una sala polivalent amb capacitat per 16 i 50 persones respectivament. Les altres tres plantes alberguen 13 dip\xc3\xb2sits documentals, amb capacitat per a 16 km. lineals de documentaci\xc3\xb3, tot i que actualment nom\xc3\xa9s es disposa de 12 km. A la primera i segona plantes trobem 4 sales de compactes, una sala per suports especials i dues sales per formats especials, la sala de digitalitzaci\xc3\xb3 i una sala de magatzem. A la tercera planta hi ha una sala amb prestatgeries i tres sales de magatzem. Hi ha la possibilitat de construir una quarta altura.\n_START_SECTION_\nInstruments de descripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'Arxiu Municipal de Reus disposa d'un quadre de classificaci\xc3\xb3 basat en el quadre de classificaci\xc3\xb3 dels arxius hist\xc3\xb2rics de la Generalitat. En aquest quadre s'organitza tant el fons municipal com les col\xc2\xb7leccions fact\xc3\xadcies abans anomenades. Pel que fa al fons municipal, hi ha nom\xc3\xa9s la part activa i semiactiva o b\xc3\xa9 la que encara no ha estat transferida a l'ACBC. Actualment el quadre de classificaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 en proc\xc3\xa9s d'adaptaci\xc3\xb3 a la gesti\xc3\xb3 electr\xc3\xb2nica de la documentaci\xc3\xb3, el que suposar\xc3\xa0 un important canvi de funcionament._NEWLINE_L'arxiu disposa d'inventaris de totes les s\xc3\xa8ries referenciades al quadre de classificaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no quant a descripci\xc3\xb3, excepte en les col\xc2\xb7leccions fact\xc3\xadcies, que s'han descrit seguint la Norma de Descripci\xc3\xb3 Arxiv\xc3\xadstica de Catalunya (NODAC)_NEWLINE_A part, es disposen d'\xc3\xadndex d'alguns anys de les s\xc3\xa8ries de Llic\xc3\xa8ncies d'Obres i Llic\xc3\xa8ncies d'Activitats. Aquests \xc3\xadndexs estan en versi\xc3\xb3 paper."