b'\n_START_ARTICLE_\nSant Jordi i el Drac (Estocolm)\n_START_SECTION_\nAutor\n_START_PARAGRAPH_\nAl voltant de 1900, Johnny Roosval va atribuir l\'obra a Bernt Notke de L\xc3\xbcbeck. L\'atribuci\xc3\xb3 es basava en els vincles documentats amb Sten Sture el Vell pels quals va romandre a residir a Estocolm i va ser nomenat sots-mestre de la casa de la Moneda d\'Estocolm el 1491, un c\xc3\xa0rrec que s\'ha interpretat com a un reconeixement per la seva gran obra. Tamb\xc3\xa9 hi ha una carta de 1506 signada per Henrik Wilsing on manifestava que ell mateix "va ajudar a construir el Sant Jordi i el Drac". Wilsing tamb\xc3\xa9 havia estat ajudant de Notke, per la qual cosa es va deduir la seva autoria._NEWLINE_No hi ha certesa, per\xc3\xb2, si es considera que la utilitzaci\xc3\xb3 de materials locals per a la seva construcci\xc3\xb3, situaria l\'autor residint a Estocolm. En el cas de Notke, se sap que va estar a Estocolm el 1484, per\xc3\xb2 tornava a estar a L\xc3\xbcbeck el 1486-1487. Durant el per\xc3\xadode de construcci\xc3\xb3 entre 1487 i el nomenament esmentat de 1491, no hi ha documentaci\xc3\xb3 relativa a Notke._NEWLINE_Recentment, experts d\'art medievalistes l\'han q\xc3\xbcestionat, com Peter T\xc3\xa5ngeberg que el 2009 va afirmar que l\'obra tindria el seu origen a Borgonya i dubtava de l\'autoria de Notke. Per la seva banda, Jan Svanberg va realitzar un treball el 2011 on desestimava aquestes teories.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSten Sture el Vell va ordenar el 1489 aquesta escultura per a la catedral, probablement per celebrar la seva vict\xc3\xb2ria sobre el rei Cristi\xc3\xa0 I de Dinamarca a la batalla de Brunkeberg el 1471 i que va impedir que conquer\xc3\xads Estocolm. L\'escultura s\'inspira en la llegenda de Sant Jordi i el drac, un motiu pict\xc3\xb2ric que va ser \xc3\xa0mpliament utilitzat a l\'edat mitjana. Va ser el primer monument eq\xc3\xbcestre important del nord d\'Europa._NEWLINE_El finan\xc3\xa7ament de l\'obra va anar a c\xc3\xa0rrec de Sten Sture el Vell i la seva dona Ingeborg Akesdotter Tott, aix\xc3\xad com altres ciutadans d\'Estocolm. El seu costa va superar els 4.000 marcs, una xifra considerable per l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_L\'obra va ser inaugurada l\'1 de gener de 1490 amb la consagraci\xc3\xb3 del nunci papal Antonius Mast qui havia anat a predicar a Su\xc3\xa8cia i a fer campanya per a obtenir suports dels estats europeus a la, finalment no realitzada, croada del papa Innocenci VIII contra els turcs. Portava tres petits reliquiaris regal del Papa que es van col\xc2\xb7locar en un drap vermell dins l\'armadura de sant Jordi. Segons la tradici\xc3\xb3, contenien les rel\xc3\xadquies de Sant Jordi i d\'altres dos sants. Les rel\xc3\xadquies van ser col\xc2\xb7locades a l\'interior de l\'armadura de Sant Jordi._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de molts anys d\'oblit, van ser descobertes el febrer de 1880 per l\'escriptor August Strindberg quan era alumne de la Biblioteca Reial d\'Estocolm._NEWLINE_L\'obra ja apareixia esmentada a les cr\xc3\xb2niques de l\'historiador suec Johannes Messenius (1579-1636) i era la preferida del rei Gustau II Adolf._NEWLINE_El mateix Johannes Messenius va recollir la connexi\xc3\xb3 entre la vict\xc3\xb2ria dels separatistes suecs sobre els danesos a Brunkeberg amb la donaci\xc3\xb3 del regent Sten Sture._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es recollien llegendes que explicaven la vinculaci\xc3\xb3 del sant amb la batalla, com la que afirmava que els soldats de Sten van entrar en combat cantant la balada de sant Jordi (\xc3\x96rjansvisan) i que el mateix sant va participar en favor del regent suec._NEWLINE_La visi\xc3\xb3 de la vict\xc3\xb2ria que tenia Sten Sture el Vell el situava a ell com a protector (Sant Jordi) d\'una indefensa princesa (Estocolm) davant del terrible drac (el rei dan\xc3\xa8s). Aconseguia, a m\xc3\xa9s, establir una vinculaci\xc3\xb3 permanent de Sant Jordi com a s\xc3\xadmbol d\'unitat nacional._NEWLINE_Sembla que inicialment va estar situada a la capella de Sant Jordi de la catedral fins al 1528. Des de llavors es va situar a altres ubicacions i, fins i tot, va estar al Reial Museu d\'Hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_El 1699-1700 es va realitzar una restauraci\xc3\xb3 que li va restar brillantor, ja que va perdre part del daurat original.\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nEl grup escult\xc3\xb2ric d\'estil g\xc3\xb2tic est\xc3\xa0 format per dos peces separades: Sant Jordi amb el Drac i l\'escultura de la Princesa amb un anyell._NEWLINE_La pe\xc3\xa7a principal la formen una escultura, a mida real, de Sant Jordi a cavall situat sobre el drac. Aquestes figures estan ubicades sobre una base o pedestal amb panells escult\xc3\xb2rics que narren la vida del sant guerrer. Aquesta base havia estat pensada per a ubicar la tomba de Sten Sture el Vell i la seva esposa, principals comitents de l\'obra, si b\xc3\xa9 finalment no va tenir aquesta funci\xc3\xb3._NEWLINE__NEWLINE_L\'autor va tallar en fusta de roure un cavaller amb armadura completa, muntat en un cavall, en lluita contra un drac espectacular equipat amb ales de ratpenat, banyes i dents. En aquest treball, s\'abandona la personalitat i la individualitat -de fet, la humanitat-  en favor de les velles convencions de s\xc3\xadmbols, l\'esplendor i el mestratge t\xc3\xa8cnic -tan diferents del Sant Jordi que Donatello havia creat m\xc3\xa9s de cinquanta anys abans. Un heroi en virtut del seu car\xc3\xa0cter, voluntat, i personalitat, el Sant Jordi de Donatello va ser un esser hum\xc3\xa0 primer i un sant despr\xc3\xa9s. En les mans de Notke, el sant va esdevenir una excusa per tallar una vestimenta bigarrat i una composici\xc3\xb3 complexa de figures per demostrar les seves habilitats t\xc3\xa8cniques. _NEWLINE_\xc3\x89s un treball que recupera de forma exuberant els contes de fades i les llegendes de cavallers tan esteses a l\'edat mitjana i que s\'esva\xc3\xafen a finals del segle\xc2\xa0xv per la influ\xc3\xa8ncia de la burgesa vida urbana, el mercantilisme i l\'humanisme que venia a substituir el feudalisme._NEWLINE_Es poden observar nombroses escuts d\'armes de les fam\xc3\xadlies que formaven part del Consell d\'Estat de l\'antiga uni\xc3\xb3 entre Dinamarca, Su\xc3\xa8cia i Noruega._NEWLINE_L\'arn\xc3\xa8s del cavall  mostra tres fulles de lliri, que apareixen a l\'escut d\'armes de Sture, i inclou una falsa banya d\'unicorn, un animal que, segons la mitologia, no es pot ca\xc3\xa7ar per la for\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 si per la seducci\xc3\xb3 d\'una verge._NEWLINE_L\'escultura est\xc3\xa0 feta en roure i les figures estan buides, probablement per evitar les esquerdes. Tamb\xc3\xa9 s\'hi incorporen altres materials com cuir, cer\xc3\xa0mica i ferro._NEWLINE_La figura exempta de la princesa, mostra una figura femenina amb aspecte de verge borgonyesa amb vestit i joies segons el gust contemporani de la noblesa. Es considera que la model va ser Ingeborg \xc3\x85kesdotter, la dona de Sten Sture.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa8pliques\n_START_PARAGRAPH_\nEs va fer una r\xc3\xa8plica de bronze el 1912, obra d\'Otto Meyer a partir d\'un motlle de l\'original per a ser col\xc2\xb7locada al K\xc3\xb6pmantorget a la mateixa ciutat d\'Estocolm. La princesa es va afegir al conjunt escult\xc3\xb2ric  un any m\xc3\xa9s tard, el 1913. Es tracta d\'una escultura de 4 x 4,1 x 1,5 metres instal\xc2\xb7lada sobre un pedestal de granit de 3,6 x 4,8 x 1,6 metres on s\'hi pot llegir la inscripci\xc3\xb3 "La gesta de Sant Jordi va inspirar els suecs durant la Batalla de Brunkeberg. La imatge de Sant Jordi ens fan recordar la vict\xc3\xb2ria de Su\xc3\xa8cia". La iniciativa per a instal\xc2\xb7lar una r\xc3\xa8plica del fam\xc3\xb3s conjunt va ser del membre de la Reial Acad\xc3\xa8mia Sueca de les Arts, Carl Oscar Moller (1857 - 1933). El finan\xc3\xa7ament va ser una donaci\xc3\xb3 feta per l\'industrial i mecenes de l\'art p\xc3\xbablic, Hjalmar Wicander (1860-1939)._NEWLINE_Hi ha una c\xc3\xb2pia d\'aquesta escultura, sense el pedestal i les seves imatges de la vida del sant, a l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Caterina de L\xc3\xbcbeck, actualment convertida en museu. Carl Georg Heise, qui havia atribu\xc3\xaft l\'autoria d\'obres de Notke, va concebre el 1926 la transformaci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Caterina en un museu, i va tenir la visi\xc3\xb3 d\'una sala amb una mostr\xc3\xa9s a L\xc3\xbcbeck l\'art escult\xc3\xb2ric de tota la regi\xc3\xb3 B\xc3\xa0ltica. La reproducci\xc3\xb3 en guix del "Sant Jordi i el Drac" de Bernt Notke \xc3\xa9s una mostra d\'aquesta voluntat.'