b"\n_START_ARTICLE_\nTikuna\n_START_SECTION_\nDenominaci\xc3\xb3 \xc3\xa8tnica\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble Tikuna ha estat anomenat de diferents formes al llarg de la hist\xc3\xb2ria. L\xe2\x80\x99any 1693 Acu\xc3\xb1a es va referir a ells com a \xe2\x80\x9cTipunes\xe2\x80\x9d, al 1829 Maw els anomenava \xe2\x80\x9cTakuna\xe2\x80\x9d, al 1955 Espinoza Perez \xe2\x80\x9cTeckuna\xe2\x80\x9d, al 1900 Laureano da Cruz com \xe2\x80\x9cJaunas\xe2\x80\x9d i al 1961 Tovar els denomina \xe2\x80\x9cTokuna\xe2\x80\x9d.\xc2\xa0Actualment es consideren com a denominacions oficials Mag\xc3\xbcta, Tucuna, Tikuna i Tukuna, essent el m\xc3\xa9s com\xc3\xba -a causa de la seva perman\xc3\xa8ncia al llarg dels anys- l\xe2\x80\x99etn\xc3\xb2nim de Tikuna. Entre els mateixos Tikuna s\xe2\x80\x99autodenominen Du-\xc3\xbcgu, que generalment s\xe2\x80\x99ha tradu\xc3\xaft com \xe2\x80\x9cels de sang\xe2\x80\x9d o que ells mateixos tradueixen al castell\xc3\xa0 com \xe2\x80\x9cgent\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nIdioma\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble Tikuna parla una llengua tonal, que comparteix diversos trets tipol\xc3\xb2gics amb lleng\xc3\xbces de la regi\xc3\xb3, encara que no s'ha pogut detectar un parentesc filog\xc3\xa8nic clar amb altres lleng\xc3\xbces de la regi\xc3\xb3, per la qual cosa la majoria d'experts la consideren una llengua a\xc3\xafllada. No obstant aix\xc3\xb2, alguns l'han associada possiblement dins de les lleng\xc3\xbces macroarahuacanes. Izaguirre defens\xc3\xa0 que era la mateixa llengua dels Pevas, per\xc3\xb2 degenerada i Rivet, que era un dialecte de l\xe2\x80\x99Arawak molt corromput. Per\xc3\xb2 finalment es va acabar considerant una llengua a\xc3\xafllada sense relaci\xc3\xb3 coneguda amb una fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica major. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 2009 el Ministeri de Cultura de Col\xc3\xb2mbia i el PPDE (Programa de Protecci\xc3\xb3 de la Diversitat Etnoling\xc3\xbc\xc3\xadstica), amb la corroboraci\xc3\xb3 de la UNESCO, van considerar la llengua tikuna com a una llengua amena\xc3\xa7ada. _NEWLINE_Malgrat aix\xc3\xb2, la majoria dels experts consideren que l'anomenada classificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt especulativa, donada la poca evid\xc3\xa8ncia disponible.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'expansi\xc3\xb3 dels omag\xc3\xbces (Cocama), poble tup\xc3\xad-guaran\xc3\xad, lligada al tr\xc3\xa0fic d'esclaus pels colonitzadors portuguesos i holandesos, va obligar els Tikuna a refugiar-se a l'interior de la selva. No obstant aix\xc3\xb2, amb la decad\xc3\xa8ncia dels omag\xc3\xbces, els quals van quedar relegats a petits enclavaments, els Tikuna van tornar a residir a les riberes dels grans rius. Episodis com ara l'explotaci\xc3\xb3 del cautx\xc3\xba o el comer\xc3\xa7 de la coca han provocat replegaments temporals, per\xc3\xb2 actualment els Tikuna tornen a residir al seu territori tradicional. L\xe2\x80\x99any 1932 va esclatar una guerra entre Col\xc3\xb2mbia i Per\xc3\xba i van haver d\xe2\x80\x99emigrar a l\xe2\x80\x99altra banda de l\xe2\x80\x99Amazones. Despr\xc3\xa9s, durant els anys seixanta, s\xe2\x80\x99aprecia una gran influ\xc3\xa8ncia de l'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica amb la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99escoles. Als anys setanta va haver-hi un augment de poblaci\xc3\xb3 entre el poble Tikuna i es van redistribuir en diferents pobles a l\xe2\x80\x99Amazones.\n_START_SECTION_\nSistema econ\xc3\xb2mic\n_START_PARAGRAPH_\nFins a finals del segle XIX vivien a l\xe2\x80\x99interfluvi amaz\xc3\xb2nic i es dedicaven a la ca\xc3\xa7a i a l\xe2\x80\x99horticultura. Als empla\xc3\xa7aments que es troben a les selves viuen de l\xe2\x80\x99horticultura, la pesca i la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 mentre que els que es troben a la vora dels rius tamb\xc3\xa9 practiquen el comer\xc3\xa7. Normalment tenen una agricultura de tala. Els productes m\xc3\xa9s comuns s\xc3\xb3n la mandioca, el blat, els pl\xc3\xa0tans i els arbres fruiters. _NEWLINE_\xc2\xa0S\xe2\x80\x99han despla\xc3\xa7at d\xe2\x80\x99aquestes zones durant els darrers temps sota la pressi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99altres pobles ind\xc3\xadgenes que fugen de la colonitzaci\xc3\xb3 espanyola, portuguesa... _NEWLINE_A inicis del segle XX la majoria es despla\xc3\xa7a a les riberes de l\xe2\x80\x99Amazones i reemplacen la ca\xc3\xa7a per la pesca, practicant igualment l\xe2\x80\x99horticultura. El peix \xc3\xa9s la principal font d\xe2\x80\x99aliment i tamb\xc3\xa9 de comer\xc3\xa7 amb altres pobles no ind\xc3\xadgenes. Pesquen gambitana (Colossoma brachypomus), pirarac\xc3\xba (Arapaima gigas), palometa i piranyes. Tradicionalment comerciaven amb eines de ca\xc3\xa7a i ver\xc3\xad de dards per ca\xc3\xa7ar, que venien a altres pobles ind\xc3\xadgenes. Actualment l\xe2\x80\x99objectiu del comer\xc3\xa7 \xc3\xa9s obtenir diners per comprar roba, material escolar, sal, sucre, instruments de cuina\xe2\x80\xa6 Normalment venen bananes, peix, farina de mandioca i fruita. Tamb\xc3\xa9 venen alguns objectes d\xe2\x80\x99artesania als turistes. _NEWLINE_Entre la comunitat Tikuna existeix una divisi\xc3\xb3 sexual del treball molt marcada. Els homes s\xe2\x80\x99encarreguen d\xe2\x80\x99aconseguir prote\xc3\xafna animal a trav\xc3\xa9s de la pesca i la ca\xc3\xa7a. Tamb\xc3\xa9 construeixen les cases i les eines de ca\xc3\xa7a i pesca i els instruments musicals. Les dones s\xe2\x80\x99encarreguen de la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de fruita, plantes i preparen la fruita i les begudes. Els homes fan escultures de fusta i les dones cistells, roba i cer\xc3\xa0mica.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 social\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 social dels Tikuna s\xe2\x80\x99articula a trav\xc3\xa9s de clans patrilineals designats amb el nom gen\xc3\xa8ric k\xc3\xaf\xe2\x80\x99a. Dins de cada clan hi ha diverses unitats o subclans. L\xe2\x80\x99assignaci\xc3\xb3 cl\xc3\xa0nica es reglamenta per la descend\xc3\xa8ncia unilineal agn\xc3\xa0tica. La divisi\xc3\xb3 dels diversos clans s\xe2\x80\x99agrupa en dues meitats exog\xc3\xa0miques que oposen les representacions cl\xc3\xa0niques d\xe2\x80\x99animals i esp\xc3\xa8cies vegetals._NEWLINE_\xc2\xa0D\xe2\x80\x99una banda, la condici\xc3\xb3 de cada membre del clan atorga a l\xe2\x80\x99individu una posici\xc3\xb3 social concreta que el fa ser reconegut pel grup. Cada individu pertany simult\xc3\xa0niament a una meitat exog\xc3\xa0mica, a un clan i a un subclan. D\xe2\x80\x99altra banda, el nom de cada individu permet identificar la persona en totes les seves unitats socials. _NEWLINE_En l\xe2\x80\x99actualitat les din\xc3\xa0miques socioculturals traspassen els l\xc3\xadmits nacionals tot i estar exposades a les difer\xc3\xa8ncies culturals entre nacions. Aix\xc3\xad doncs, els Tikuna mantenen el seu sistema cl\xc3\xa0nic que representa l\xe2\x80\x99eix de l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 social i que dep\xc3\xa8n de la situaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99alian\xc3\xa7a o conflicte entre grups. _NEWLINE_En refer\xc3\xa8ncia a l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica, els caps dels grups locals que governaven les fam\xc3\xadlies nombroses, es dotaven de poders m\xc3\xa0gics i eren els encarregats de tractar amb els individus que no pertanyien al grup. Els antics rols pol\xc3\xadtics eren ocupats pel t\xc3\xb3-\xc3\xbc i el yu\xc3\xbcc\xc3\xbc, que adoptaven posicions reconegudes en relaci\xc3\xb3 amb la guerra i la defensa de la poblaci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 prenia rellev\xc3\xa0ncia la figura del xaman, intermediari entre els humans i el m\xc3\xb3n sobrenatural. _NEWLINE_Posteriorment es van dissoldre les maloques cl\xc3\xa0niques entre 1910 i 1920 a mesura que el contacte amb els blancs es feia m\xc3\xa9s intens. Els patrons van introduir nous papers pol\xc3\xadtics; els tax\xc3\xa1uas a Brasil i els curacas a Per\xc3\xba i Col\xc3\xb2mbia. Anteriorment no existia una organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica com a estructura que centralitzava el poder._NEWLINE_A Col\xc3\xb2mbia podem situar els \xe2\x80\x9cabuelos\xe2\x80\x9d, els curacas i els cabildos com a representants d\xe2\x80\x99autoritats Tikuna. A les aldees colombianes Tikuna les funcions pol\xc3\xadtiques que atenen a la presa de decisions i al control social eren exercides pels \xe2\x80\x9cabuelos\xe2\x80\x9d que esdevenen caps de fam\xc3\xadlies patrilinials extenses. Actualment es legitima el paper del Curaca, que representa un mediador entre la societat Tikuna i l\xe2\x80\x99entorn social, pol\xc3\xadtic i nacional, de manera que no adopta el rol de cap que centralitza el poder pol\xc3\xadtic. Altres figures rellevants de control social poden ser els bruixots, els curadors i els xamans. A Brasil es situen els Caps de fam\xc3\xadlia i els lideratges dels grups ve\xc3\xafnals.\xc2\xa0Les funcions dels l\xc3\xadders dels grups ve\xc3\xafnals es basen, d\xe2\x80\x99una banda, en ser el vehicle comunicatiu i els portaveus davant les autoritats oficials (capitans, militars, missioners...). D\xe2\x80\x99altra banda, tamb\xc3\xa9 organitzen la cooperaci\xc3\xb3 entre els diferents grups dom\xc3\xa8stics i fan de mediadors.\n_START_SECTION_\nCosmologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema de creences tikuna dota de sentit a la cosmovisi\xc3\xb3, la noci\xc3\xb3 de corporalitat i la percepci\xc3\xb3 del temps. Les observacions de Jean Pierre Goulard constaten que els tikuna persegueixen un prop\xc3\xb2sit col\xc2\xb7lectiu en la cerca de la immortalitat que els seus ancestres van perdre._NEWLINE_Els tikuna tenen una concepci\xc3\xb3 del temps i de la hist\xc3\xb2ria que es vertebra a trav\xc3\xa9s de la preocupaci\xc3\xb3 pel Ser. La preocupaci\xc3\xb3 pel Ser, configura la unicitat del grup sociocultural que es troba dispers arreu d\xe2\x80\x99un territori extens que abra\xc3\xa7a tres fronteres. _NEWLINE_Segons els relats tikuna, l\xe2\x80\x99origen del m\xc3\xb3n estava poblat per tota classe d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies vegetals i animals considerats \xe2\x80\x9cgent\xe2\x80\x9d. Els no humans eren els que no havien conegut aquesta aparen\xc3\xa7a. Un \xc3\xa9sser sobrenatural anomenat Ngutapa fa n\xc3\xa9ixer dels seus genolls a dos parells de bessons. Una parella masculina i una parella femenina. La temporalitat org\xc3\xa0nica sorgeix a partir dels bessons primordials Joi i \xc3\x8dpi, dels quals Joi \xc3\xa9s el representant de l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3, determinant de les lleis i els costums, i \xc3\x8dpi \xc3\xa9s el representant de la desorganitzaci\xc3\xb3, i adopta una actitud entremaliada. Els dos germans mantenen una oposici\xc3\xb3 en la seva conducta configurant dualitats enfrontades. Aquesta parella permet ordenar l\xe2\x80\x99univers ritual i estableix els modes de relacionar-se per a la reproducci\xc3\xb3 i el matrimoni. En aquell moment, tots els \xc3\xa9ssers humans i molts altres eren immortals i eren pescats al riu._NEWLINE_El conflicte entre els germans apareix arran de l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia de la parella femenina; les germanes dels bessons. \xc3\x8dpi va cometre incest amb la seva germana menor i aix\xc3\xb2 va provocar l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 de la mortalitat. Alguns es van convertir en mortals i altres en immortals. Els humans que seguien \xc3\x8dpi van deixar de ser immortals i els que van seguir Joi seguien amb la seva condici\xc3\xb3 immortal._NEWLINE_Posteriorment, la germana es cas\xc3\xa0 amb Agut\xc3\xad, un mam\xc3\xadfer de la terra, produint-se la primera divisi\xc3\xb3 de la societat tikuna en dues meitats matrimonials. La primera meitat s\xe2\x80\x99associava a les esp\xc3\xa8cies amb plomes i l\xe2\x80\x99altra a les que no tenen plomes. D\xe2\x80\x99aquesta manera s\xe2\x80\x99estableix l\xe2\x80\x99exog\xc3\xa0mia entre meitats en els matrimonis tikuna i el repartiment dels clans._NEWLINE_Segons la mitologia, la filla nascuda del primer matrimoni es va casar amb el seu tiet matern anomenat Joi i aix\xc3\xad va quedar establerta la regla del matrimoni preferencial entre el tiet i la neboda, que \xc3\xa9s vigent actualment, associada al manteniment de la immortalitat. Per\xc3\xb2 quan \xc3\x8dpi va cometre adulteri mantenint relacions amb l\xe2\x80\x99esposa del seu germ\xc3\xa0, la mortalitat es va establir en tots els \xc3\xa9ssers vius i tots van haver d\xe2\x80\x99assegurar-se la subsist\xc3\xa8ncia practicant l\xe2\x80\x99horticultura i la ca\xc3\xa7a. A partir d\xe2\x80\x99aqu\xc3\xad es produeix la divisi\xc3\xb3 entre la terra calenta, com a resultat de cultivar-la i ser habitada pels mortals, i la terra freda que \xc3\xa9s el territori exterior a la seva zona de ca\xc3\xa7a on habiten els esperits de la selva i altres \xc3\xa9ssers immortals que posseeixen \xe2\x80\x9ccossos de foc\xe2\x80\x9d. L\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia de la mortalitat es converteix en l\xe2\x80\x99inici de la recerca del retorn a la immortalitat i a la transmutaci\xc3\xb3 en els cossos de foc._NEWLINE_La representaci\xc3\xb3 tikuna sobre el ser i l\xe2\x80\x99individu parteix de l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia dels homes i dones gr\xc3\xa0cies a la combinaci\xc3\xb3 de tres principis. El primer \xc3\xa9s el principi corporal, ma-\xc3\xbc\xcc\x83, que desapareix amb la mort. Aquest \xc3\xa9s heretat dels pares de l\xe2\x80\x99individu i es correspon amb els seus comportaments, les subst\xc3\xa0ncies consumides, l\xe2\x80\x99entorn social, el clan i la meitat matrimonial de la persona. En suma, permet establir les difer\xc3\xa8ncies de comportament entre les persones. El segon \xc3\xa9s el principi vital a-e que t\xc3\xa9 lloc durant l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia de l\xe2\x80\x99individu mitjan\xc3\xa7ant uns rituals que marquen distintes fases de l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia vital. L\xe2\x80\x99\xc3\xbaltim \xc3\xa9s el principi energ\xc3\xa8tic, pora, que permet el creixement corporal i estableix la perman\xc3\xa8ncia del cos durant el cicle vital dels homes i les dones. El pora ha de ser realimentat constantment per mitj\xc3\xa0 de la nutrici\xc3\xb3 i l\xe2\x80\x99exercici. Les quantitats augmenten progressivament fins que a la pubertat capaciten els nois i noies per iniciar la seva sexualitat. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99individu, \xc3\xa9s a dir, el si mateix, est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft i elaborat per l'Altre, ja que el funcionament de la societat es basa en la complementarietat matrimonial i ritual articulada en meitats. L\xe2\x80\x99elaboraci\xc3\xb3 del Ser es concep \xc3\xa0mpliament en un cos org\xc3\xa0nic compartit per \xc3\xa9ssers de diferents classes (animals, vegetals, humans i entitats) que romanen en constant interacci\xc3\xb3. La recerca de la immortalitat per part dels tikuna no es basa en la idea de viure despr\xc3\xa9s de la mort sin\xc3\xb3 en la transformaci\xc3\xb3 del difunt en un immortal amb cos de foc (\xc3\xbc-\xc3\xbcne) que no pot tornar a morir. La idea d\xe2\x80\x99immortalitat s\xe2\x80\x99integra dins del col\xc2\xb7lectiu i \xc3\xa9s una meta conjunta a perseguir. En definitiva, els tikuna representen i tenen una noci\xc3\xb3 del Ser que es basa en la seva reproducci\xc3\xb3 social. Per \xc3\xbaltim, la influ\xc3\xa8ncia de la religi\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica i protestant \xc3\xa9s present en la transformaci\xc3\xb3 de les seves concepcions vitals produint-se un sincretisme religi\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nRelacions inter\xc3\xa8tniques\n_START_PARAGRAPH_\nGoulard  planteja que els avantpassats dels Tikuna possiblement van poblar zones riberenques, per\xc3\xb2 a causa d\xe2\x80\x99enfrontaments constants amb altres grups ind\xc3\xadgenes van despla\xc3\xa7ar-se a la regi\xc3\xb3 interfluvial. En cedir la pressi\xc3\xb3 a l\xe2\x80\x99arribar els conquistadors espanyols i portuguesos, van poder re-ocupar el seu antic territori._NEWLINE_Al llarg de la conquesta i el proc\xc3\xa9s de colonitzaci\xc3\xb3 els Tikuna van configurar un sistema de relacions amb els grups \xc3\xa8tnics ve\xc3\xafns. El canvi que es propici\xc3\xa0 es basava en la transformaci\xc3\xb3 de les relacions inter\xc3\xa8tniques en aliances eventuals i hostils. Els Tikuna pertanyien a una extensa xarxa d\xe2\x80\x99intercanvis amaz\xc3\xb2nics en les que el curare esdevenia una moneda apreciada. El curare era un ver\xc3\xad que constitu\xc3\xafa un objecte d\xe2\x80\x99intercanvi apreciat tant pels pobles ind\xc3\xadgenes ve\xc3\xafns com pels blancs. _NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 politicosocial de la regi\xc3\xb3 va tenir conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies en les relacions entre els diferents pobles ind\xc3\xadgenes, que se sumaven a les relacions conflictives existents. Per exemple, entre els Omagua, que consideraven els Tikuna com a enemics._NEWLINE_Mentrestant els jesu\xc3\xaftes van fundar missions que van permetre una part dels Tikuna establir-se en ple Amazones. La vida dels pobles a la missi\xc3\xb3 va obligar a posar fi a aliances o rivalitats entre ind\xc3\xadgenes que els unien o els separaven, esdevenint conflictes que ocasionaven l\xe2\x80\x99oposici\xc3\xb3 o la uni\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99uns grups envers els altres, com ara els Tikuna i els Caumares. _NEWLINE_En suma, l\xe2\x80\x99espai transfronterer va constituir una regi\xc3\xb3 de conflu\xc3\xa8ncia entre poblacions pol\xc3\xadtica i socioculturalment diferenciades sobre una zona territorial d\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s mutu, ocupada pels Tikuna i altres grups ind\xc3\xadgenes des d\xe2\x80\x99\xc3\xa8poques anteriors a la colonitzaci\xc3\xb3. Arran de la consolidaci\xc3\xb3 de les fronteres nacionals, els Tikuna van veure\xe2\x80\x99s involucrats en processos d\xe2\x80\x99incorporaci\xc3\xb3 identit\xc3\xa0ria nacional, promoguts pels respectius Estats, que iniciaren intents per establir divisions identit\xc3\xa0ries vertebrades en ideologies nacionalistes. No obstant aix\xc3\xb2, actualment existeix una constant interacci\xc3\xb3 transfronterera en la vida quotidiana dels Tikuna en refer\xc3\xa8ncia amb les distintes pr\xc3\xa0ctiques socioculturals caracter\xc3\xadstiques del grup.\n_START_SECTION_\nRelacions\xc2\xa0estatals i internacionals\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99any 1942 l\xe2\x80\x99Estat brasiler va crear la Societat per a la Protecci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Indi (SPI) a Tanatinga, on inclouen als Tikuna. A m\xc3\xa9s els Tikuna han format part de la Primera Campanya de l\xe2\x80\x99any 2009 del Ministeri de Cultura de Col\xc3\xb2mbia i PPDE (Programa de Protecci\xc3\xb3 de la Diversitat Etnoling\xc3\xbc\xc3\xadstica) on es van realitzar diverses enquestes per saber quin \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99estat de les lleng\xc3\xbces ind\xc3\xadgenes i quines mesures es poden prendre per protegir-les. _NEWLINE_Per altra banda, han format part d\xe2\x80\x99iniciatives educatives que promouen la formaci\xc3\xb3 de ticunes per que siguin ells qui exercissin de professors a les escoles, ja que es creu que tenen un coneixement m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xim de la cultura i que per tant podran personalitzar m\xc3\xa9s l\xe2\x80\x99aprenentatge. _NEWLINE_Els Tikuna que es troben a la regi\xc3\xb3 del Per\xc3\xba participen en un projecte impulsat pel Ministeri de Cultura anomenat Consulta Pr\xc3\xa8via que pret\xc3\xa9n el di\xc3\xa0leg entre l\xe2\x80\x99Estat i els pobles ind\xc3\xadgenes abans d\xe2\x80\x99implementar cap mesura o llei que pugui afectar-los per arribar\xc2\xa0a acords que no violin els drets col\xc2\xb7lectius dels pobles. _NEWLINE_Tot i els avan\xc3\xa7os jur\xc3\xaddics dels Tikuna vers l\xe2\x80\x99Estat i els moviments de Drets Ind\xc3\xadgenes promoguts des de l'ONU, que han ajudat a recon\xc3\xa8ixer els drets dels Tikuna, aquests encara semblen distants respecte els respectius estats nacionals. \xc3\x89s a dir que tot i el contacte i els di\xc3\xa0legs jur\xc3\xaddics establerts amb Estat i organitzacions internacionals, segueix vigent una diferenciaci\xc3\xb3 entre els estats naci\xc3\xb3 i els Tikuna i altres pobles ind\xc3\xadgenes."