b'\n_START_ARTICLE_\nCasa del Poble de Palma\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEls seus or\xc3\xadgens es remunten al 1906 quan la Federaci\xc3\xb3 Socialista de Palma deman\xc3\xa0 a l\'Ajuntament perm\xc3\xads per a la creaci\xc3\xb3 d\'una llar per a les societats de resist\xc3\xa8ncia, perm\xc3\xads que fou denegat. Altres intents de recollir diners per construir l\'edifici no tengueren \xc3\xa8xit. Per\xc3\xb2 el 1918 el financer Joan March s\'ofer\xc3\xad a les societats obreres de Mallorca per finan\xc3\xa7ar l\'edificaci\xc3\xb3. L\'Ajuntament es neg\xc3\xa0 a cedir cap solar i Joan March llog\xc3\xa0 l\'antic caf\xc3\xa8 Sport per instal\xc2\xb7lar-hi de manera provisional la Casa del Poble.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1919 es cre\xc3\xa0 la Federaci\xc3\xb3 de Societats Obreres de la Casa del Poble i s\'adquir\xc3\xad un solar de 1.371 m2 al carrer Reina Maria Cristina per 2.000 pessetes. El 1920 es va posar la primera pedra._NEWLINE_Els anarcosindicalistes acabaren sortint de la federaci\xc3\xb3 l\'any 1920 i crearen la Confederaci\xc3\xb3 Regional del Treball de Balears adherida a la Confederaci\xc3\xb3 Nacional del Treball._NEWLINE_La Dictadura del general Primo de Rivera n\'ajorn\xc3\xa0 la inauguraci\xc3\xb3 fins al 1924. L\'edifici va ser projectat per Guillem Forteza i Pinya, amb un cost de mig mili\xc3\xb3 de pessetes, estava format per un patronat, una escola, una cooperativa, una biblioteca i un teatre. Tenia una cabuda de 4.000 persones i reunia dotze societats obreres de resist\xc3\xa8ncia, amb m\xc3\xa9s de mil afiliats i cinc organitzacions: l\'Agrupaci\xc3\xb3 Socialista, la Cooperativa de Consum Obrera, la Base m\xc3\xbaltiple de Socors Mutus, la societat art\xc3\xadstica Salut i Cultura i el grup pro-Obrer Balear. El primer president fou Lloren\xc3\xa7 Bisbal Barcel\xc3\xb3, amb Vicen\xc3\xa7 Tom\xc3\xa0s com a secretari._NEWLINE_S\'hi donaven classes de cal\xc2\xb7ligrafia, c\xc3\xa0lcul, correspond\xc3\xa8ncia i tenidoria de llibres,,,,, i s\'hi feien reunions de tota casta i assessoria laboral. S\'hi celebraren congressos de la Uni\xc3\xb3 General de Treballadors i del Partit Socialista Obrer Espanyol._NEWLINE_Va ser clausurada a causa de la Revoluci\xc3\xb3 d\'octubre de 1934. Oberta novament, va ser v\xc3\xadctima d\'un atemptat el juny de 1936 que hi feu explotar una bomba que va ferir sis persones, amb la finalitat de provocar reaccions que afavorissin un clima d\'inseguretat que justific\xc3\xa0s el cop d\'estat contra la Rep\xc3\xbablica. El juliol de 1936 va ser ocupada sense resist\xc3\xa8ncia per la Falange, que hi establ\xc3\xad la seva seu fins al 1940. Llavors s\'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el centre sindical de formaci\xc3\xb3 professional Verge de Lluc, que s\'hi mantengu\xc3\xa9 fin el 1974, quan es tanc\xc3\xa0 per ru\xc3\xafna i fou enderrocada un any m\xc3\xa9s tard.\n_START_SECTION_\nL\'enderrocament\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu enderrocament va constituir un dels atemptats m\xc3\xa9s greus contra el patrimoni hist\xc3\xb2ric i art\xc3\xadstic de Mallorca. La sol\xc2\xb7licitud d\'enderrocament de l\'important immoble la va signar el "Delegado Provincial de la Organizaci\xc3\xb3n Sindical" el 23 de novembre de 1974 pretextant que no es podia assegurar la integritat de la construcci\xc3\xb3. Evidentment es tractava que aquella edificaci\xc3\xb3 no retorn\xc3\xa0s a ser utilitzada per les organitzacions obreres. Joan March, el dia la de la inauguraci\xc3\xb3, un lluny\xc3\xa0 20 de gener de 1924, havia dit de l\'edifici que viur\xc3\xa0 anys i cent\xc3\xbaries, com a talaia vigilant dels drets i els interessos de la classe treballadora. La premonici\xc3\xb3 de March no es va complir, qualc\xc3\xba sense escr\xc3\xbapols ho va impedir.'