b'\n_START_ARTICLE_\nCP/M\n_START_SECTION_\nComponents del sistema operatiu\n_START_PARAGRAPH_\nEn les versions de 8 bits, el nucli del CP/M estava dividit en tres components: el processador d\'ordres de la consola (o CCP), el sistema operatiu de disc b\xc3\xa0sic (o BDOS) i el sistema b\xc3\xa0sic d\'entrada/sortida (o BIOS). El CCP i BDOS eren els mateixos en totes les instal\xc2\xb7lacions d\'una revisi\xc3\xb3 comuna del CP/M, per\xc3\xb2 la part del BIOS sempre s\'adaptava a un maquinari espec\xc3\xadfic. Afegir mem\xc3\xb2ria a un ordinador, per exemple, significava que el sistema CP/M s\'havia de reinstal\xc2\xb7lar. Un cop instal\xc2\xb7lat, el sistema operatiu s\'emmagatzemava en espais reservats al comen\xc3\xa7ament de qualsevol disc que s\'utilitzaria per inicialitzar el sistema. En la inicialitzaci\xc3\xb3, el carregador d\'arrencada carregava el sistema operatiu a partir del disquet en la disquetera A:._NEWLINE_Pels est\xc3\xa0ndards moderns, el CP/M era primitiu a causa de les restriccions extremes a la grand\xc3\xa0ria dels programes. Amb la versi\xc3\xb3 1.0 no es podia detectar un canvi de disquet. Si un usuari canviava discs sense que manualment relleg\xc3\xads el directori d\'arxius, el sistema escriuria sobre el disc nou utilitzant la informaci\xc3\xb3 del directori del disc antic, destruint les dades emmagatzemades al nou disquet. A partir de les versions 1.1 o 1.2, aquest problema va ser redu\xc3\xaft: si alg\xc3\xba canviava discs sense llegir el directori del disc nou i intentava escriure-hi, el sistema operatiu indicaria l\'av\xc3\xads d\'error, evitant sobreescriure, per\xc3\xb2 exigint una rearrencada (que no durava m\xc3\xa9s que uns pocs segons, per\xc3\xb2 que implicava la p\xc3\xa8rdua de totes les dades en mem\xc3\xb2ria)._NEWLINE_La majoria de la complexitat del CP/M s\'a\xc3\xafllava en el BDOS, i en m\xc3\xa9s petita extensi\xc3\xb3, en el CCP. Significava que en portar el limitat nombre d\'ordres simples del BIOS a una plataforma de maquinari en particular, el sistema operatiu sencer treballaria. Aix\xc3\xb2 significativament redu\xc3\xafa el temps de desenvolupament de programes necessari per donar suport a m\xc3\xa0quines noves, i era una de les raons principals per l\'\xc3\xbas est\xc3\xa8s de CP/M. Avui, aquesta classe d\'abstracci\xc3\xb3 \xc3\xa9s comuna a la majoria dels sistemes operatius, per\xc3\xb2 al temps del naixement del CP/M, els S.O. estaven pensats t\xc3\xadpicament per executar a nom\xc3\xa9s una plataforma de maquinari, i els sistemes multiplataforma es consideraven innecessaris.\n_START_SECTION_\nProcessador d\'ordres de la consola\n_START_PARAGRAPH_\nEl Processador d\'Ordres de la Consola (Console Command Processor o CCP en angl\xc3\xa8s), accepta l\'entrada des del teclat i transmet els resultats al terminal. El CP/M pot funcionar amb un terminal d\'impressi\xc3\xb3 o de v\xc3\xaddeo. Totes les ordres del CP/M s\xc3\xb3n escrites a l\'int\xc3\xa8rpret d\'ordres. La consola mostra sovint en pantalla la lletra A>, per indicar la unitat de disc per defecte actual. Quan s\'utilitza amb un terminal de v\xc3\xaddeo, es mostra acompanyat d\'un cursor parpellejant subministrat pel terminal que indica que el CCP espera les entrades de l\'usuari._NEWLINE_Una interna del CCP, la lletra de la unitat seguida de dos punts, permet seleccionar la unitat per defecte. Per exemple, si s\'escriu B: i es prem la tecla Enter en la l\xc3\xadnia d\'ordres, es canviaria la unitat per defecte a la B, i el mateix int\xc3\xa8rpret mostraria aquest canvi._NEWLINE_La l\xc3\xadnia d\'ordres del CP/M va ser estandarditzada pels sistemes operatius de Digital Equipment, com el RT-11 pel PDP-11 i l\'OS/8 pel PDP-8. Les ordres van prendre la forma de paraules clau seguides d\'una llista de par\xc3\xa0metres separats per espais o car\xc3\xa0cters especials. Si el CCP reconeix una ordre interna, la duu a terme. En cas contrari, tracta de trobar l\'arxiu executable al disc o a l\'espai d\'usuari (en versions posteriors), per carregar-lo i passar-li tots els par\xc3\xa0metres addicionals de la l\xc3\xadnia d\'ordres. Aquests programes foren anomenats programes transitoris (o "transient" en angl\xc3\xa8s). En acabar, el CP/M carrega de nou la part del CCP que havia estat sobreescrita pels programes transitoris, cosa que permet una major mem\xc3\xb2ria per aquests programes._NEWLINE_Les ordres eren de vegades confuses. Per exemple, la instrucci\xc3\xb3 per duplicar arxius era PIP (Programa d\'Intercanvi entre Perif\xc3\xa8rics o en angl\xc3\xa8s Peripheral-Interchange-Program), el nom de l\'antiga utilitat DEC utilitzada per aquest prop\xc3\xb2sit. El format dels par\xc3\xa0metres del programa no es va estandarditzar, de manera que no hi havia una \xc3\xbanica "opci\xc3\xb3 de car\xc3\xa0cter" que diferenci\xc3\xa0s les opcions del nom de l\'arxiu.\n_START_SECTION_\nSistema operatiu de disc\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema operatiu b\xc3\xa0sic de disc (Basic Disk Operating System o BDOS en angl\xc3\xa8s) proporciona acc\xc3\xa9s a operacions com obrir un arxiu, la sortida de la consola o la impressi\xc3\xb3. Els programes carreguen els registres del processador amb un codi de funci\xc3\xb3 per a l\'operaci\xc3\xb3 i les adreces dels par\xc3\xa0metres o buffers de mem\xc3\xb2ria, i demanen una ubicaci\xc3\xb3 fixa en la mem\xc3\xb2ria. At\xc3\xa8s que l\'adre\xc3\xa7a \xc3\xa9s la mateixa independentment de la quantitat de mem\xc3\xb2ria en el sistema, els programes s\'executen de la mateixa manera per a qualsevol tipus o configuraci\xc3\xb3 de maquinari.\n_START_SECTION_\nSistema b\xc3\xa0sic d\'entrada/sortida\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema b\xc3\xa0sic d\'entrada/sortida (Basic Input Output System o BIOS en angl\xc3\xa8s), proporciona acc\xc3\xa9s a les funcions de nivell m\xc3\xa9s baix requerides pel sistema operatiu. S\'inclouen la lectura o l\'escriptura de car\xc3\xa0cters individuals a la terminal del sistema i llegir o escriure un sector de dades del disc. El BDOS controla part de la mem\xc3\xb2ria interm\xc3\xa8dia de les dades des del disc, per\xc3\xb2 anteriorment al CP/M 3.0, se suposa una mida de sector de disc fixat en 128 Bytes, com el que s\'utilitza en els disquets de 8 polzades de densitat individual. At\xc3\xa8s que la majoria de formats de disc de 5,25 polzades utilitzen grans sectors, el bloqueig i el desbloqueig com tamb\xc3\xa9 la gesti\xc3\xb3 d\'una \xc3\xa0rea de mem\xc3\xb2ria d\'un disc ho realitzava un model de codi espec\xc3\xadfic a la BIOS._NEWLINE_La personalitzaci\xc3\xb3 era necess\xc3\xa0ria perqu\xc3\xa8 les opcions del maquinari no es van veure limitades per la compatibilitat amb qualsevol est\xc3\xa0ndard fam\xc3\xb3s. Per exemple, alguns fabricants utilitzaven el terminal d\'ordinador independentment, mentre que altres versions incorporaven un sistema integrat de visualitzaci\xc3\xb3 de v\xc3\xaddeo. Els ports s\xc3\xa8rie per impressores i m\xc3\xb2dems poden utilitzar diferents tipus de xips UART, i les adreces dels ports no eren fixos. Algunes m\xc3\xa0quines utilitzen mem\xc3\xb2ria mapejada d\'E/S en lloc de l\'espai de direccions d\'E/S del 8080. Totes aquestes variacions en el maquinari s\'oculten en altres m\xc3\xb2duls del sistema mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de la BIOS, que s\'utilitza els punts d\'entrada est\xc3\xa0ndard per als serveis necessaris per executar el CP/M com un car\xc3\xa0cter d\'E/S o l\'acc\xc3\xa9s a un bloc de disc. Com que el suport a la comunicaci\xc3\xb3 serial a un m\xc3\xb2dem era molt rudimentari en la BIOS o pot haver estat absent del tot, era una pr\xc3\xa0ctica comuna per a programes CP/M que utilitzen m\xc3\xb2dems amb una superposici\xc3\xb3 d\'usuari instal\xc2\xb7lada que cont\xc3\xa9 tot el codi necessari per accedir a un determinat port s\xc3\xa8rie de la m\xc3\xa0quina.\n_START_SECTION_\nSistema d\'arxius\n_START_PARAGRAPH_\nEls noms dels arxius constaven de fins a vuit car\xc3\xa0cters, seguits d\'un punt i una extensi\xc3\xb3 de nom d\'arxiu de fins a tres car\xc3\xa0cters (format \xc2\xab8.3\xc2\xbb de noms de fitxer). L\'extensi\xc3\xb3 generalment identificava el tipus de fitxer. Per exemple, .COM indicava un fitxer binari executable, i .TXT indicava un arxiu que contenia text ASCII._NEWLINE_Cada unitat de disc s\'identificava per una lletra d\'unitat. Normalment, les dues unitats de disc s\'identificaven com les unitats A: i B:. Per fer refer\xc3\xa8ncia a un arxiu en una unitat espec\xc3\xadfica, la lletra de la unitat s\'anteposava al nom d\'arxiu, separada per dos punts, per exemple, A:FITXER.TXT. Sense la lletra d\'unitat com a prefix, el valor predeterminat era utilitzar els arxius de la unitat actual (per exemple, un programa que s\'executa a la unitat B, accedir\xc3\xa0 als arxius a la unitat B excepte que els noms d\'arxiu vagin precedits d\'una lletra d\'unitat)._NEWLINE_La mida del fitxer s\'especificava com el nombre de registres de 128 bytes (directament corresponents als sectors del disc en unitats de 8 polzades) ocupats per un arxiu al disc. No hi havia una manera est\xc3\xa0ndard d\'especificar les mides exactes d\'arxius en bytes. El sistema operatiu mantenia la mida actualitzada d\'un arxiu al bloc de control de fitxers (FCB). At\xc3\xa8s que moltes aplicacions (com ara editors de text) tracten els fitxers com a seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de car\xc3\xa0cters, m\xc3\xa9s que com a seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de registres, per convenci\xc3\xb3, els arxius de text acabaven amb un car\xc3\xa0cter control-Z (ASCII SUB, hexadecimal 1A). Determinar el final d\'un arxiu de text, per tant, consistia a examinar l\'\xc3\xbaltim registre de l\'arxiu per buscar el control-Z de terminaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 volia dir que la inserci\xc3\xb3 d\'un car\xc3\xa0cter control-Z enmig d\'un arxiu, generalment tenia l\'efecte de truncar el contingut del text de l\'arxiu._NEWLINE_No hi havia suport per a la modificaci\xc3\xb3 de la data dels arxius (marques hor\xc3\xa0ries), encara que algunes versions posteriors de CP/M van afegir aquesta caracter\xc3\xadstica com una extensi\xc3\xb3._NEWLINE_El CP/M 2.2 no tenia subdirectoris en l\'estructura d\'arxius, per\xc3\xb2 hi havia 16 \xc2\xabespais d\'usuari\xc2\xbb per organitzar els arxius en un disc. El concepte d\'espai d\'usuari va fer de la versi\xc3\xb3 monousuari de CP/M m\xc3\xa9s compatible amb sistemes MP/M multiusuaris. UN peda\xc3\xa7 com\xc3\xba per al CP/M i les seves versions derivades era fer que un espai fos accessible per a l\'usuari independentment de l\'espai d\'usuari configurat. Una nova ordre, \xc2\xabUSER\xc2\xbb, permetia a l\'usuari canviar aquesta \xc3\xa0rea a un valor entre 0 i 15. USER 0 era el valor predeterminat. Si es canviava a un altre usuari, per exemple USER 1, el contingut desat al disc per aquest usuari nom\xc3\xa9s estaria disponible per a l\'usuari 1; USER 2 no seria capa\xc3\xa7 de visualitzar-lo o accedir-hi. Com que CP/M era un sistema operatiu monousuari, la instrucci\xc3\xb3 USER tenia poca seguretat; res impedia a qualsevol usuari d\'accedir a qualsevol dels altres 16 espais d\'usuari. La funci\xc3\xb3 d\'espai d\'usuari va ser possiblement de poca utilitat en disquets, per\xc3\xb2 fou m\xc3\xa9s \xc3\xbatil per organitzar els fitxers a les m\xc3\xa0quines equipades amb grans discs durs.\n_START_SECTION_\nMem\xc3\xb2ria lliure per a programes\n_START_PARAGRAPH_\nLa mem\xc3\xb2ria lliure per a programes (Transient program area o TPA en angl\xc3\xa8s) era la mem\xc3\xb2ria disponible pels programes del CP/M per llegir i escriure entre l\'adre\xc3\xa7a de mem\xc3\xb2ria 0100 hexadecimal i les adreces de mem\xc3\xb2ria m\xc3\xa9s baixes del BDOS conegudes com a transient program area (TPA). Tot i que tots els processadors Z80 i 8080 podien utilitzar 64 kilobytes de mem\xc3\xb2ria, la quantitat disponible per als programes podia variar en funci\xc3\xb3 del disseny de l\'equip en particular. Alguns equips utilitzen una gran part de l\'espai d\'adreces per altres tasques com ara la mem\xc3\xb2ria ROM de la BIOS o de la pantalla de v\xc3\xaddeo. Aix\xc3\xad, alguns sistemes tenien m\xc3\xa9s mem\xc3\xb2ria disponible per a TPA que d\'altres. L\'intercanvi de mem\xc3\xb2ria (o Bank switching en angl\xc3\xa8s) era una t\xc3\xa8cnica comuna que possibilitava que els sistemes tenguessin un gran TPA utilitzant mem\xc3\xb2ries de la ROM i de v\xc3\xaddeo, si era necessari. El CP/M 3.0 tamb\xc3\xa9 permetia a parts del BDOS estar al banc d\'intercanvi de mem\xc3\xb2ria.\n_START_SECTION_\nEl nom\n_START_PARAGRAPH_\nEn el 1974, el CP/M era un projecte personal de Gary Kildall, sota el nom de Control Program/Monitor. Durant la conversi\xc3\xb3 del CP/M per a producte comercial, els documents de registre de marca registrada arxivats el novembre de 1977, ho declaraven sota el nom de Control Program for Microcomputers. El nom il\xc2\xb7lustra l\'esquema de la nomenclatura predominant en l\'\xc3\xa8poca, com en els PL/M (Programming Language for Microcomputers) per a l\'Intel i PL/P (Programming Language for Prime) per a Prime Computer, desenvolupats per Kildall, que suggereixen el PL/I i el sistema operatiu CP/CMS de l\'IBM, els quals en Kildall els va utilitzar quan va treballar en la Naval Postgraduate School, i que tamb\xc3\xa9, com el TOPS-10, posse\xc3\xafen semblances clares amb la interf\xc3\xadcie d\'usuari i el sistema d\'arxius del CP/M._NEWLINE_Aquest canvi de nom de CP/M formava part d\'un esfor\xc3\xa7 m\xc3\xa9s ampli d\'en Kildall i de la seva esposa i s\xc3\xb2cia, Dorothy McEwen, per a convertir el projecte personal d\'en Kildall, de CP/M i PL/M, en una empresa comercial. Els Kildall astutament pretenien establir la marca Digital Research i les seves l\xc3\xadnies de productes com a sin\xc3\xb2nim de \xc2\xabmicroordinador\xc2\xbb en la ment dels consumidors, de la mateixa forma que posteriorment, IBM i Microsoft van obtenir \xc3\xa8xit en transformar l\'expressi\xc3\xb3 \xc2\xabordinador personal\xc2\xbb en sin\xc3\xb2nim dels productes oferts per ambdues empreses. M\xc3\xa9s tard, la ra\xc3\xb3 social Intergalactic Digital Research, Inc. va ser alterada per a Digital Research, Inc.\n_START_SECTION_\nPortabilitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl CP/M va ser descrit com un \xc2\xabbus de programari\xc2\xbb, permetent que m\xc3\xbaltiples programes interaccionessin amb diversos maquinaris de forma estandarditzada. Els programes escrits per al CP/M eren t\xc3\xadpicament portables entre m\xc3\xa0quines diferents, generalment exigint nom\xc3\xa9s l\'especificaci\xc3\xb3 de les seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'escapament per al control de la pantalla i impressora. Aquesta portabilitat va fer que el CP/M fos molt popular, i molt m\xc3\xa9s programari va ser programat per al CP/M que per a sistemes operatius que podien ser executats en una \xc3\xbanica marca de maquinari. Una restricci\xc3\xb3 a la portabilitat, \xc3\xa9s que determinats programes usaven el conjunt d\'instruccions del processador Z80, els quals no podien ser executats en processadors 8080 o 8085._NEWLINE_Moltes marques diferents de m\xc3\xa0quines van utilitzar el CP/M, amb alguns exemples notables com l\'Altair, l\'IMSAI 8080, l\'Osborne 1, els portables Kaypro i els microordinadors MSX. Fins i tot, l\'Apple II podria funcionar amb el CP/M quan s\'instal\xc2\xb7la una targeta Z80 extra. El sistema CP/M est\xc3\xa0ndard compatible va ajudar a realitzar el r\xc3\xa8cord de vendes de tots els temps amb probablement el Commodore 128 com a maquinari, tot i que poques persones de fet van utilitzar completament les habilitats del CP/M. Al Regne Unit, el CP/M era tamb\xc3\xa9 disponible per a BBC Micro, quan estava equipat amb un coprocessador Z80. A m\xc3\xa9s, va funcionar amb el fam\xc3\xb3s sistema processador de paraules Amstrad PCW i era disponible per a la s\xc3\xa8rie Amstrad CPC i models posteriors del ZX Spectrum.\n_START_SECTION_\nAplicacions\n_START_PARAGRAPH_\nWordStar, un dels primers processadors de textos d\'\xc3\xa0mplia utilitzaci\xc3\xb3, i dBase, un programa de base de dades pioner i fam\xc3\xb3s per a microordinadors, van ser programats originalment per a CP/M. Un dels primers programes outliners, \xc2\xabKAMAS\xc2\xbb (Knowledge and Mind Amplification System), tamb\xc3\xa9 va ser programat per a CP/M, encara que m\xc3\xa9s tard va ser reescrit per a MS-DOS. Turbo Pascal, versi\xc3\xb3 anterior del Delphi de Borland, i Multiplan, versi\xc3\xb3 anterior del Microsoft Excel, tamb\xc3\xa9 van sorgir en el CP/M, molt abans que les versions per a MS-DOS estiguessin disponibles. L\'AutoCAD, programa de CAD d\'Autodesk, tamb\xc3\xa9 es va estrenar en CP/M. El gran nombre de compiladors i int\xc3\xa8rprets per a llenguatges de programaci\xc3\xb3 populars en l\'\xc3\xa8poca (com BASIC i FORTRAN), estaven disponibles, i entre ells, diversos dels primers productes de Microsoft. Diversos jocs d\'aventura basats en text van ser portats, com per exemple el Colossal Cave Adventure, i altres exemples pioners de ficci\xc3\xb3 interactiva. Lifeboat Associates va comen\xc3\xa7ar a recollir i distribuir programari \xc2\xablliure\xc2\xbb, programat per usuaris. Un dels primers va ser XMODEM, que permetia la comunicaci\xc3\xb3 via m\xc3\xb2dem i l\xc3\xadnia telef\xc3\xb2nica.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que els sistemes S100 amb capacitat gr\xc3\xa0fica van existir des de la comercialitzaci\xc3\xb3 del bus S-100, CP/M no ha proporcionat cap mena de suport est\xc3\xa0ndard de gr\xc3\xa0fics fins a la publicaci\xc3\xb3 de CP/M 3.0 amb GSX (Graphic System eXtension o \xc2\xabExtensi\xc3\xb3 Gr\xc3\xa0fica del Sistema\xc2\xbb). A causa de la petita mem\xc3\xb2ria disponible, els gr\xc3\xa0fics mai van ser una caracter\xc3\xadstica comuna associada amb el sistema operatiu CP/M de 8 bits. La majoria dels sistemes nom\xc3\xa9s va poder mostrar gr\xc3\xa0fics rudimentaris d\'art ASCII i diagrames en mode text o mitjan\xc3\xa7ant un conjunt de car\xc3\xa0cters personalitzat.\n_START_SECTION_\nFormats de discs\n_START_PARAGRAPH_\nMentre que el format de disc flexible de densitat simple de 8 polzades (anomenat \xc2\xabformat de distribuci\xc3\xb3\xc2\xbb) es va estandarditzar, diversos formats de 5\xc2\xbc polzades s\'utilitzaven en funci\xc3\xb3 de les caracter\xc3\xadstiques dels sistemes i en certa manera, de les opcions dels dissenyadors. El CP/M va proporcionar opcions de suport per a controlar la mida de les zones reservades i directoris en el disc, i l\'assignaci\xc3\xb3 entre sectors l\xc3\xb2gics (com els utilitzats pels programes de CP/M) i sectors f\xc3\xadsics assignats al disc. Hi havia diverses maneres de personalitzar aquests par\xc3\xa0metres per a cada sistema, per\xc3\xb2 una vegada que s\'havien creat, no hi havia manera normalitzada a un sistema per carregar els par\xc3\xa0metres d\'un disc formatat en un altre sistema. Cap fabricant va prevaler en l\'era d\'\xc3\xbas del 5\xc2\xbc polzades al CP/M, i els formats de disc no eren transportables entre els fabricants de maquinari. Un fabricant de programari havia de preparar una versi\xc3\xb3 independent del programa per a cada marca de maquinari en el qual havia de funcionar. En el cas d\'alguns fabricants (Kaypro n\'\xc3\xa9s un exemple), no hi havia ni tan sols l\'estandarditzaci\xc3\xb3 entre els diferents models de l\'empresa. Per aquest motiu, els programes de transcripci\xc3\xb3 de formats de disc, que van permetre a una m\xc3\xa0quina llegir molts formats diferents, es van fer populars i van reduir la confusi\xc3\xb3. D\'altra banda, existien programes com el Kermit que permetia la transfer\xc3\xa8ncia de dades i programes d\'una m\xc3\xa0quina a l\'altra utilitzant els ports s\xc3\xa8rie que la majoria de les m\xc3\xa0quines de CP/M tenien. El mercat fragmentat de CP/M, que va exigir que els distribu\xc3\xafdors la disposici\xc3\xb3 de formats m\xc3\xbaltiples de discs o la inversi\xc3\xb3 en equips de duplicaci\xc3\xb3 en diversos formats, en comparaci\xc3\xb3 amb els formats de discs m\xc3\xa9s estandarditzats de l\'IBM PC, va ser un factor que va contribuir a la r\xc3\xa0pida obsolesc\xc3\xa8ncia del CP/M despr\xc3\xa9s de 1981.\n_START_SECTION_\nEl m\xc3\xb3n dels 16 bits\n_START_PARAGRAPH_\nPosteriorment tamb\xc3\xa9 es produ\xc3\xafren versions de CP/M per a algunes CPUs de 16 bits, encara les aplicacions s\'havien de recompilar per a les noves CPUs o, si havien estat programades en llenguatge d\'assemblador, havien de ser en gran part reescrites des de zero._NEWLINE_Una de les primeres va ser el CP/M-86 per l\'Intel 8086, que aviat va ser seguida per CP/M-68k per al Motorola 68000. En aquest punt, el CP/M original de 8 bits es va fer conegut pel retr\xc3\xb2nim CP/M-80 per evitar confusi\xc3\xb3. Hi va haver tamb\xc3\xa9 una portabilitat al Zilog Z8000, anomenat CP/M-8000._NEWLINE_CP/M-68k va ser utilitzat inicialment en l\'ordinador Atari ST, per\xc3\xb2 Atari va decidir utilitzar un nou DOS anomenat GEMDOS. Tamb\xc3\xa9 es va utilitzar en el Sord M68 i ordinadors M68MX. S\'esperava que el CP/M-86 fos el sistema operatiu est\xc3\xa0ndard dels nous IBM PC, per\xc3\xb2 DRI i IBM van ser incapa\xc3\xa7os de negociar els termes de desenvolupament i condicions de llic\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xad, IBM va tractar amb Microsoft que li va vendre un sistema operatiu basat en un \xc2\xabclon\xc2\xbb del CP/M, el 86-DOS. Encara que el CP/M-86 es va convertir en una bona opci\xc3\xb3 per als IBM PC, despr\xc3\xa9s que DRI amenac\xc3\xa9s amb accions legals, mai no va superar el sistema de Microsoft._NEWLINE_Quan Digital Equipment Corporation va alliberar el Rainbow 100 per competir amb l\'IBM, ho f\xc3\xa9u amb CP/M-80 amb un xip Z80 i amb CP/M-86 o MS-DOS amb un microprocessador 8088. Les CPUs Z80 i 8088 funcionaven concurrentment. Un dels avantatges del Rainbow \xc3\xa9s que podria seguir funcionant amb programari CP/M de 8 bits mentre els usuaris es traslladaven al m\xc3\xb3n de 16 bits de l\'MS-DOS.\n_START_SECTION_\nMS-DOS ocupa el poder\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera versi\xc3\xb3 de l\'MS-DOS tenia certa semblan\xc3\xa7a amb el CP/M-86, per\xc3\xb2 r\xc3\xa0pidament es van divergir despr\xc3\xa9s de la primera versi\xc3\xb3. Molts dels conceptes b\xc3\xa0sics i mecanismes interns de les primeres versions de l\'MS-DOS s\'assemblaven al CP/M. Les estructures de dades de manipulaci\xc3\xb3 de fitxers eren id\xc3\xa8ntics, i tots dos es referien a les unitats de disc amb una lletra (A:, B:, etc.). Aquesta semblan\xc3\xa7a va facilitar la portabilitat del programari m\xc3\xa9s exit\xc3\xb3s del CP/M com el WordStar i el dBase. Tanmateix, el concepte CP/M d\'espais separats per als fitxers d\'usuari en el mateix disc mai va ser portat a l\'MS-DOS. La principal innovaci\xc3\xb3 de l\'MS-DOS era el seu sistema de fitxers, FAT. Com que MS-DOS tenia acc\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s mem\xc3\xb2ria (pocs IBM PC es van vendre amb menys de 64 KB de mem\xc3\xb2ria, mentre que CP/M podia arribar a funcionar, com a m\xc3\xa0xim, en 16 KB), m\xc3\xa9s ordres anaven apareixent per a la seva l\xc3\xadnia d\'ordres, fent MS-DOS una mica m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid i m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil d\'usar en m\xc3\xa0quines basades en disc._NEWLINE_El CP/M va perdre r\xc3\xa0pidament la quota de mercat mentre aquest es traslladava a la plataforma PC, i mai no va recuperar la seva antiga popularitat. Byte Magazine, a l\'\xc3\xa8poca una de les revistes l\xc3\xadders de la ind\xc3\xbastria editorial per a microordinadors, va deixar de cobrir productes CP/M pocs anys despr\xc3\xa9s del llan\xc3\xa7ament de l\'IBM PC. Per exemple, el 1983 encara hi havia uns quants anuncis de targetes S100 i articles sobre programari per al CP/M, per\xc3\xb2 el 1987 aquests ja no es trobaven a la revista._NEWLINE_Versions posteriors de CP/M-86 van fer passos significatius en el rendiment i facilitat d\'\xc3\xbas i es van fer compatibles amb MS-DOS. Per reflectir aquesta compatibilitat es va canviar el nom, i CP/M-86 es va convertir en DOS Plus, que al seu torn es va convertir en DR-DOS.\n_START_SECTION_\nAd\xc3\xa9u al CP/M\n_START_PARAGRAPH_\nTot i les previsions optimistes, el CP/M no va \xc2\xabestar aqu\xc3\xad per quedar-se\xc2\xbb. Fins i tot, despr\xc3\xa9s de l\'anunci que IBM faria de l\'MS-DOS el seu sistema operatiu est\xc3\xa0ndard per l\'IBM-PC, se suposava que la base instal\xc2\xb7lada d\'usuaris de CP/M, estimada en 1,5 milions de persones a principis del 1983, encara era massa gran per no ser tinguda en compte. Aix\xc3\xb2 no obstant, la gran majoria dels sistemes CP/M en aquest moment estava composta per m\xc3\xa0quines de 8 bits, que cada dia es tornaven m\xc3\xa9s i m\xc3\xa9s obsoletes. La decisi\xc3\xb3 d\'IBM de donar prioritat a l\'MS-DOS podria no haver estat decisiva per al dest\xc3\xad final de CP/M, per\xc3\xb2 sens dubte l\'aparici\xc3\xb3 de la ind\xc3\xbastria dels IBM PC compatibles, que va copiar el maquinari d\'IBM i va adoptar massivament el sistema operatiu de Microsoft, va ser un cop decisiu (fins i tot per la mateixa IBM, que anys m\xc3\xa9s tard deixaria el camp dels ordinadors personals)._NEWLINE_La tria de l\'MS-DOS (o PC-DOS) es va basar en dues raons senzilles: cost i portabilitat. En teoria, CP/M-86 podria haver-se convertit en el sistema operatiu est\xc3\xa0ndard per l\'IBM PC, encara que va ser llan\xc3\xa7at mesos despr\xc3\xa9s de l\'MS-DOS. No obstant aix\xc3\xb2, en la compra d\'un ordinador personal amb una unitat de disc, IBM va oferir l\'IBM PC-DOS 1.0 per 39,95 US$ i per a tots els interessats, CP/M-86 per 240 US$. Per la difer\xc3\xa8ncia de preu, es van vendre m\xc3\xa9s unitats de l\'IBM PC-DOS que CP/M-86. Addicionalment, els desenvolupadors van trobar m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil fer versions d\'aplicacions CP/M per a MS-DOS que per a CP/M-86. A m\xc3\xa9s, les m\xc3\xa0quines de 16 bits tenien mem\xc3\xb2ries m\xc3\xa9s grans i CPUs m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pides, i l\'MS-DOS ho aprofitava de manera molt m\xc3\xa9s eficient. Aviat hi va haver \xc2\xabaplicacions assassines\xc2\xbb que varen funcionar nom\xc3\xa9s a l\'MS-DOS i que mai foren portades per a CP/M-86. Una va ser el Lotus 1-2-3, que signific\xc3\xa0 per l\'IBM PC el que havia estat VisiCalc per l\'Apple II.\n_START_SECTION_\nL\'her\xc3\xa8ncia del CP/M\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que CP/M fou abandonat com a sistema operatiu per a \xc3\xbas professional, alguns grups d\'entusiastes van continuar desenvolupant versions millorades del producte, com el ZCPR (Z80 Command Processor Replacement), que va tenir la primera versi\xc3\xb3 alliberada el 2 de febrer de 1982 i l\'\xc3\xbaltima (3.3 o Z33) al gener de 1987. Aquesta versi\xc3\xb3 final, aix\xc3\xb2 no obstant, no va oferir m\xc3\xa9s suport per microprocessadors de 8 bits compatibles amb el 8080. Un producte similar per al Commodore C128, el ZCCP, estava encara en desenvolupament a l\'inici dels anys 1990._NEWLINE_Avui, les versions posteriors directes (o no tan directes) del sistema operatiu de DRI encara es poden trobar per \xc3\xbas comercial, el m\xc3\xa9s important dels quals \xc3\xa9s el DR-DOS. Un parent proper \xc3\xa9s el sistema operatiu IBM 4690, l\'origen del qual es remunta al FlexOS de Digital Research.'