b'\n_START_ARTICLE_\nGuanxes\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme nadiu guanchinet significa \'hum\xc3\xa0 de Tenerife\' (de guan, \'persona\' i Chinet, \'Tenerife\'), i el terme castell\xc3\xa0 guanche (del qual es deriva el terme catal\xc3\xa0) n\'\xc3\xa9s la forma corrompuda pels conqueridors espanyols. Estrictament, els guanxes foren els habitants primitius de Tenerife, i hi vivien en a\xc3\xafllament relatiu fins a l\'arribada dels conqueridors al segle XIV, encara que es creu que des de la segona meitat del segle VIII hi arribaren de manera ocasional alguns genovesos, mallorquins, catalans, portuguesos i castellans. El terme, tanmateix, es va usar per a referir-se a tots els habitants de les Illes Can\xc3\xa0ries i no sols als habitants de Tenerife.\n_START_SECTION_\nOrigen de l\'antiga poblaci\xc3\xb3 de les Illes Can\xc3\xa0ries\n_START_PARAGRAPH_\nSegons les teories m\xc3\xa9s acceptades, els primers abor\xc3\xadgens canaris van haver d\'arribar del nord d\'\xc3\x80frica entre el segle V aC i el comen\xc3\xa7ament de l\'era cristiana. Troballes arqueol\xc3\xb2giques recents fan creure que el primer poblament va poder haver tingut lloc molt abans, al segle X aC. A Tenerife, concretament a la Cova dels Guanches a Icod de los Vinos, ha proporcionat les cronologies m\xc3\xa9s antigues de Can\xc3\xa0ries amb datacions del segle III a. C._NEWLINE_Es desconeixen de moment les circumst\xc3\xa0ncies en qu\xc3\xa8 aquesta arribada es va produir, encara que s\'ha teoritzat sobre si va poder estar motivada per l\'expansi\xc3\xb3 d\'altres civilitzacions, com la feniciop\xc3\xbanica o la llatina, a la zona de l\'actual Magrib, i poden tractar-se de tribus nord-africanes rebels a l\'ocupaci\xc3\xb3 romana o b\xc3\xa9 poblacions traslladades a les illes per comerciar-hi. Tampoc es pot descartar d\'antuvi que aquestes poblacions arribessin a les Can\xc3\xa0ries amb els seus propis mitjans, si b\xc3\xa9 pot resultar contradictori amb l\'a\xc3\xafllament insular i el desconeixement de la navegaci\xc3\xb3 que pel que sembla van trobar els europeus en el moment de la conquesta de Can\xc3\xa0ries. En qualsevol cas, durant gaireb\xc3\xa9 dos mil anys, els anomenats abor\xc3\xadgens canaris van poblar les illes i van tractar d\'adaptar-se a les seves particularitats mediambientals, creant amb aix\xc3\xb2 formes culturals i adaptatives pr\xc3\xb2pies, aix\xc3\xad com associant el seu univers religi\xc3\xb3s, social, pol\xc3\xadtic i econ\xc3\xb2mic a la realitat geogr\xc3\xa0fica i natural de les illes. Aquesta evoluci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia, que acabaria definint set cultures insulars ben diferenciades entre si (una per illa), continuaria fins que es va produir la conquesta de Can\xc3\xa0ries, iniciada a Lanzarote el 1402 i finalitzada a Tenerife el 1496, per iniciativa de la corona de Castella._NEWLINE_En l\'actualitat, sembla totalment acceptada la hip\xc3\xb2tesi de l\'origen berber dels primers pobladors de Can\xc3\xa0ries. Aquesta teoria s\'ha vist afermada per evid\xc3\xa8ncies en la cultura material, que entronca els abor\xc3\xadgens canaris amb les cultures natives nord-africanes, aix\xc3\xad com pel seu univers magicoreligi\xc3\xb3s, emparentat amb la religiositat dels antics amazigh. Des d\'un punt de vista gen\xc3\xa8tic, un 55% dels llinatges materns abor\xc3\xadgens tenen els seus hom\xc3\xb2legs m\xc3\xa9s propers en el Magrib. No obstant aix\xc3\xb2, aquests no inclouen a l\'haplogrup O6b1, per la qual cosa l\'origen concret dels primers pobladors continua presentant certs dubtes. Una altra evid\xc3\xa8ncia de l\'origen berber dels abor\xc3\xadgens canaris s\xc3\xb3n les restes d\'escriptura, catalogada com a libicoberber (com a Garafia o el Julan), id\xc3\xa8ntiques a altres oposades a L\xc3\xadbia o Alg\xc3\xa8ria. Tamb\xc3\xa9 les paraules recollides pels conqueridors, la topon\xc3\xadmia o el sistema de numeraci\xc3\xb3 mostren un clar parentiu les lleng\xc3\xbces berbers amb l\'idioma dels abor\xc3\xadgens canaris (com la pedra Zanata, una de les peces m\xc3\xa9s importants de la protohist\xc3\xb2ria can\xc3\xa0ria i nord-africana). Per exemple, la llista seg\xc3\xbcent reprodueix els numerals registrats a Gran Can\xc3\xa0ria amb la seva correspond\xc3\xa8ncia fon\xc3\xa8tica original (indicat per -), aix\xc3\xad com la seva comparaci\xc3\xb3 en l\'arrel protoberber. Noti\'s que els nombres tenen g\xc3\xa8nere (m. i f.), i es forma el femen\xc3\xad amb la f\xc3\xb3rmula final -yat/-at._NEWLINE_Per les seves caracter\xc3\xadstiques f\xc3\xadsiques, s\'ha catalogat els abor\xc3\xadgens canaris en dos subgrups \xc3\xa8tnics: els cromanyoides, de cara m\xc3\xa9s ampla i robusta i menor al\xc3\xa7ada, i els mediterranoides, de rostre m\xc3\xa9s fi i recte i major talla corporal._NEWLINE_La colonitzaci\xc3\xb3 de les illes per nord-africans es va produir probablement en diverses migracions, a les quals va contribuir la desertitzaci\xc3\xb3 del S\xc3\xa0hara i l\'embranzida dels establiments fenicis i romans en el nord d\'\xc3\x80frica. Van importar animals dom\xc3\xa8stics (cabres, ovelles, porcs i gossos), que van canviar per complet la fr\xc3\xa0gil ecologia de les illes, i van introduir el blat, els p\xc3\xa8sols i l\'ordi._NEWLINE_Se sap que l\'arribada dels abor\xc3\xadgens a l\'arxip\xc3\xa8lag va provocar l\'extinci\xc3\xb3 d\'alguns grans r\xc3\xa8ptils i mam\xc3\xadfers insulars, com per exemple, el llangardaix gegant Lacerta goliath i la Lacerta maxima (que podia arribar a mesurar un metre o m\xc3\xa9s) la Canariomys bravoi (rata geganta de Tenerife) i la Canariomys tamarani (rata geganta de Gran Can\xc3\xa0ria).\n_START_SECTION_\nDesenvolupament tecnol\xc3\xb2gic i cultural\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la cl\xc3\xa0ssica catalogaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica, que pren com a refer\xc3\xa8ncia el desenvolupament tecnol\xc3\xb2gic dels pobles, els abor\xc3\xadgens canaris han estat definits com a pobles neol\xc3\xadtics (\'pedra nova\', o \'lluenta\'). No obstant aix\xc3\xb2, aquest horitz\xc3\xb3 cultural est\xc3\xa0 determinat per les circumst\xc3\xa0ncies del medi natural que els primers pobladors de les Can\xc3\xa0ries troben a la seva arribada a les illes, ja que entre altres, aquestes manquen de metalls pel seu origen volc\xc3\xa0nic. Malgrat aix\xc3\xb2, els pobles abor\xc3\xadgens es caracteritzen per tenir un desenvolupament cultural avan\xc3\xa7at, corresponent a un horitz\xc3\xb3 cultural protohist\xc3\xb2ric. Es tracta de pobles amb trets culturals propis de l\'\xc3\xa0mbit berber nord-afric\xc3\xa0, probablement influenciats per les cultures feniciop\xc3\xbaniques i fins i tot llatines, donat el contacte d\'aquestes civilitzacions amb els nadius del nord d\'\xc3\x80frica en els temps de l\'expansi\xc3\xb3 fen\xc3\xadcia i romana._NEWLINE_Hi ha a m\xc3\xa9s const\xc3\xa0ncia de l\'exist\xc3\xa8ncia de gravats rupestres en els quals apareixen signes alfabetiformes que s\'han identificat com a trets d\'escriptura libicoberber, aix\xc3\xad com una altra forma d\'escriptura de dif\xc3\xadcil catalogaci\xc3\xb3, a la qual s\'ha anomenat libicocan\xc3\xa0ria. En qualsevol cas, aquestes evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques ens presenten uns pobles que coneixien l\'escriptura, per la qual cosa malgrat el desenvolupament tecnol\xc3\xb2gic pobre, determinat per l\'escassetat de mat\xc3\xa8ries primeres, van tenir un desenvolupament cultural avan\xc3\xa7at, segurament importat des del nord d\'\xc3\x80frica._NEWLINE_Les societats ind\xc3\xadgenes de l\'arxip\xc3\xa8lag van orientar i van alinear astron\xc3\xb2micament alguns santuaris i punts d\'observaci\xc3\xb3, adoratoris, temples i fins i tot necr\xc3\xb2polis. La relaci\xc3\xb3 entre la sortida i l\'oc\xc3\xa0s del Sol, la Lluna i alguns planetes i estels amb elements del paisatge de les illes i amb el seu perfil orogr\xc3\xa0fic sobre l\'oce\xc3\xa0, els permetia establir calendaris, organitzar les activitats productores d\'aliments, les pr\xc3\xa0ctiques socials i les seves creences. Com a exemples, es pot citar el conjunt d\'El Julan a El Hierro, l\'estaci\xc3\xb3 rupestre de Mastica a Tenerife, l\'almogaren de Bentayga, el gran t\xc3\xbamul de la Guancha, Cuatro Puertas i Artenara a Gran Can\xc3\xa0ria, el jaciment de La Fortaleza, Alto de Garajonay i las Toscas del Guirre a La Gomera, el Lomo de las Lajitas a La Palma i Tindaya a Fuerteventura._NEWLINE_Al contrari que en la majoria de les cultures antigues que van sorgir a l\'entorn d\'illes oce\xc3\xa0niques a\xc3\xafllades, com el Pac\xc3\xadfic sud, a les Can\xc3\xa0ries no s\'han trobat evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques o documentals de l\'exist\xc3\xa8ncia d\'embarcacions marineres o coneixements de navegaci\xc3\xb3. Les cr\xc3\xb2niques dels primers europeus arribats a les Can\xc3\xa0ries recullen el fet que els guanxes havien perdut per complet els coneixements sobre navegaci\xc3\xb3, de manera que les diferents illes van romandre a\xc3\xafllades les unes de les altres durant segles, desenvolupant maneres culturals diferents._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, una font de l\'enginyer militar Leonardo Torriani ens diu que a vegades els nadius grancanaris confeccionaven vaixells per pescar o cometre pillatge en altres illes:_NEWLINE_"feien vaixells d\'arbre de drago, que cavaven sencer, i despr\xc3\xa9s li posaven llast de pedra, i navegaven amb rems i amb vela de palma al voltant de les costes de l\'illa; i tamb\xc3\xa9 tenien per costum passar a Tenerife i a Fuerteventura i robar." [Torriani (1590), 1978: 113].\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls abor\xc3\xadgens canaris vivien principalment en coves naturals o en tubs volc\xc3\xa0nics, encara que tamb\xc3\xa9 existien refugis de pedra, cabanyes i poblats en superf\xc3\xadcie, i hi ha difer\xc3\xa8ncies notables en el tipus d\'h\xc3\xa0bitat depenent de l\'illa. Aix\xc3\xad, per exemple, a Lanzarote, els habitatges, que constitu\xc3\xafen poblats, eren generalment constru\xc3\xafts en pedra seca i entaulats amb falsa volta, seguint un esquema constructiu similar al de les "cases profundes", documentades a la zona de l\'Atles Mitj\xc3\xa0. Mentre que, a Gran Can\xc3\xa0ria, trobem tant poblats de cases constru\xc3\xafdes en superf\xc3\xadcie, com s\'observa al parc arqueol\xc3\xb2gic de la cova Pintada a G\xc3\xa1ldar, aix\xc3\xad com habitatges en coves, ben naturals o ben llaurades en la pedra, com el cas d\'Ansite o Guayadeque. A les restants illes, l\'h\xc3\xa0bitat m\xc3\xa9s habitual era la cova natural.\n_START_SECTION_\nEconomia i subsist\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'economia aborigen es va basar fonamentalment en la ramaderia, amb l\'excepci\xc3\xb3 de Gran Can\xc3\xa0ria, on el desenvolupament de l\'agricultura va ser m\xc3\xa9s important. A causa de la pr\xc3\xa0ctica inexist\xc3\xa8ncia de mam\xc3\xadfers ori\xc3\xbcnds de Can\xc3\xa0ries, el bestiar que tenien els primers illencs va ser portat des de les seves zones d\'origen, en el nord d\'\xc3\x80frica, i adaptat a les caracter\xc3\xadstiques ambientals de l\'arxip\xc3\xa8lag. Est consistia fonamentalment en cabres i un tipus d\'ovella de pell llisa i sense llana, similar al tipus d\'ovella que durant mil\xc2\xb7lennis va poblar el nord d\'\xc3\x80frica els descendents de la qual habiten encara avui a la zona del Sahel. (M\xc3\xb3n guanxe: http://www.mundoguanche.com/portada/articulo.php?id_articulo=134.) La cabra i l\'ovella van jugar un paper fonamental en la subsist\xc3\xa8ncia, usant-se tant la seva carn com la llet i mantega, aix\xc3\xad com les pells per a l\'elaboraci\xc3\xb3 de la indument\xc3\xa0ria (vestits tipus "tamarco" i uns altres), els ossos per a una important ind\xc3\xbastria \xc3\xb2ssia (elaboraci\xc3\xb3 de punxons, agulles, elements decoratius, etc.) i la cornamenta (fabricaci\xc3\xb3 de tipus d\'arades manuals). Tamb\xc3\xa9, encara que en menor mesura, estava present el porc en les diferents illes, igual que el gos._NEWLINE_L\'agricultura era fonamentalment cerealista, i es conreaven esp\xc3\xa8cies de blat i ordi, aix\xc3\xad com p\xc3\xa8sols i altres llegums. Un dels usos principals dels cereals era l\'elaboraci\xc3\xb3 de la tradicional polenta (gofio)._NEWLINE_La subsist\xc3\xa8ncia a les illes es completava amb la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'esp\xc3\xa8cies vegetals silvestres; la ca\xc3\xa7a d\'animals, fonamentalment aus i r\xc3\xa8ptils de gran grand\xc3\xa0ria; la pesca, mitjan\xc3\xa7ant m\xc3\xa8todes rudimentaris per capturar els peixos de les zones intermareals, tolls i zones de poca profunditat, aix\xc3\xad com el marisc, i \xc3\xa9s habitual la concentraci\xc3\xb3 de grans quantitats de restes de mol\xc2\xb7luscs en diferents jaciments de Can\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'evid\xc3\xa8ncia gen\xc3\xa8tica suggereix que els guanxes, que ja no existeixen com a grup \xc3\xa8tnic a\xc3\xafllat, eren relacionats amb els pobles nord-africans, principalment amb els berbers. Les cr\xc3\xb2niques espanyoles difereixen en llurs descripcions sobre els nadius canaris. Els cronistes descriuen un grup de persones altes, rosses i d\'ulls blaus, un d\'altre d\'al\xc3\xa7ada mitjana i de complexi\xc3\xb3 morena, i un d\'altre de persones m\xc3\xa9s baixes. D\'acord amb els relats del segle XV, els guanxes de Tenerife eren del primer grup, alts i corpulents. _NEWLINE_Plini el Vell, basat en els relats de Juba II de Maurit\xc3\xa0nia, va escriure que quan l\'arxip\xc3\xa8lag va ser visitat pels cartaginesos sota Hann\xc3\xb3 el Navegant, era deshabitat, encara que hi van veure ru\xc3\xafnes de grans edificis, la qual cosa suggereix que els guanxes probablement no eren els primers habitants, si aquest relat \xc3\xa9s ver\xc3\xaddic. Atesa l\'abs\xc3\xa8ncia de qualsevol tret de l\'islam en aquest grup de persones, sembla que, en estar relacionats amb els berbers, aquests hi van immigrar abans o com a resultat de la conquesta del nord-oest de l\'\xc3\x80frica pels musulmans. _NEWLINE_La majoria dels guanxes van morir durant la conquesta espanyola, ja sigui en la lluita per defensar llur territori o per les malalties que hi portaven els invasors, desconegudes pels guanxes pel seu a\xc3\xafllament. D\'altres van ser venuts com a esclaus, i d\'altres es van convertir al catolicisme i es van mesclar amb els immigrants espanyols. Aquest patr\xc3\xb3 d\'esdeveniments es repet\xc3\xad al Nou M\xc3\xb3n al segle seg\xc3\xbcent.\n_START_SECTION_\nMitologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa mitologia o religi\xc3\xb3 guanxe era un cos de creences que constitu\xc3\xafen la religi\xc3\xb3 precristiana del poble aborigen guanxe (Illes Can\xc3\xa0ries, Espanya). Com la mitologia guanxe va ser transmesa i alterada pels conqueridors cristians, les creences, actituds i pr\xc3\xa0ctiques religioses origin\xc3\xa0ries no es poden definir amb certesa. \xc3\x89s clar, per\xc3\xb2, que la relativa import\xc3\xa0ncia dels diferents d\xc3\xa9us i dimonis va variar segons les \xc3\xa8poques i els llocs._NEWLINE_La major part d\'aquesta mitologia va ser transmesa oralment, i molta se\'n va perdre. No obstant aix\xc3\xb2, una mica en va ser capturada i escrita pels conqueridors i erudits cristians. Pel que fa a les creences, el culte astral estava generalitzat. Al seu costat, hi havia una religiositat animista que sacralitza certs llocs, fonamentalment roques i muntanyes (el Teide a Tenerife, Idafe a La Palma o Tindaya a Fuerteventura). Especialment singular era el culte als morts, i practicaven la momificaci\xc3\xb3 de cad\xc3\xa0vers. Cal destacar tamb\xc3\xa9 la fabricaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xaddols de fang o pedra.\n_START_SECTION_\nInteracci\xc3\xb3 amb el cristianisme\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 2019 va ser trobada una creu cristiana gravada a la roca i orientada al sol, en un jaciment guanche al municipi de Buenavista del Nord al nord-oest de Tenerife. En concret, aquest s\xc3\xadmbol va ser trobat en un meg\xc3\xa0lit utilitzat per rituals de fecunditat i com a calendari solar. Aquesta troballa posa en relleu el suposat coneixement que els antics canaris tenien del cristianisme.\n_START_SECTION_\nRitus i celebracions\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els entre els guanxes, el mes d\'agost rebia en nom de Be\xc3\xb1esmer o Be\xc3\xb1esmen, que era tamb\xc3\xa9 la festa de la collita celebrada a aquest mes.'