b"\n_START_ARTICLE_\nFilarete\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabFilarete\xc2\xbb, com \xc3\xa9s conegut universalment, va n\xc3\xa0ixer probablement a Flor\xc3\xa8ncia i va comen\xc3\xa7ar la seua carrera art\xc3\xadstica en la mateixa ciutat, segurament al taller de Lorenzo Ghiberti. El papa Eugeni IV li va fer el seu primer enc\xc3\xa0rrec com a escultor, en el qual va invertir dotze anys de treball: les portes centrals de bronze per a la bas\xc3\xadlica de Sant Pere del Vatic\xc3\xa0. Les va fer entre els anys 1433 i 1445. En aquesta obra Filarete esperava rivalitzar amb les grans portes de bronze de Ghiberti per al baptisteri de la catedral de Flor\xc3\xa8ncia. En el segle seg\xc3\xbcent, les portes de Filarete es van conservar quan es va enderrocar la vella bas\xc3\xadlica de Sant Pere i es van reinstal\xc2\xb7lar en la nova._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s va rebre diferents comandes per a mansions a Flor\xc3\xa8ncia (1448) i Ven\xc3\xa8cia per part de personatges d'anomenada, com ara Pere de Cosme de M\xc3\xa8dici._NEWLINE_Va deixar Roma per a treballar per a Francesco Sforza a Mil\xc3\xa0. Hi va construir l'Ospedale Maggiore (al voltant de 1456), que va ser planejat racionalment, com una creu dins d'un quadrat, amb l'esgl\xc3\xa9sia al centre del conjunt. Les seccions originals que han sobreviscut de l'estructura, molt reformada, mostren el contrast entre els detalls g\xc3\xb2tics de les tradicions artesanals del Quattrocento i el disseny de Filarete all' antica (Murray 1963). Tamb\xc3\xa9 va treballar en el Castell Sforzesco, i en la catedral de Mil\xc3\xa0. Filarete va ser decisiu en el projecte urban\xc3\xadstic desenvolupat a Mil\xc3\xa0 amb l'objectiu de modificar el car\xc3\xa0cter medieval de la ciutat. Aquest plans i el seu Trattato d'architettura (Tractat d'arquitectura) en 25 volums, ratifiquen la seua import\xc3\xa0ncia en el marc de l'arquitectura del Renaixement._NEWLINE_Va acabar el seu Trattato d'architettura al voltant de 1465. Aquest text va gaudir d'una \xc3\xa0mplia divulgaci\xc3\xb3 en manuscrit. Un manuscrit profusament il\xc2\xb7lustrat del Trattato, el Codex Magliabechiano, de prop de 1465, dedicat a Pere de M\xc3\xa8dici i conservat a Flor\xc3\xa8ncia, suggereix que Filarete havia perdut el favor de Mil\xc3\xa0 poc despr\xc3\xa9s de completar aquest Trattato. L'estil que Filarete qualificava de \xc2\xabb\xc3\xa0rbar estil modern\xc2\xbb i que instava als lectors a qu\xc3\xa8 abandonaren, \xc3\xa9s l'estil g\xc3\xb2tic del nord d'It\xc3\xa0lia. Gran part d'aquest tractat, compost en forma de di\xc3\xa0leg entre el mecenes i el seu arquitecte \xc3\xa9s un relat detallat d'una ciutat imagin\xc3\xa0ria i en certa manera m\xc3\xa0gica, Sforzinda, batejada aix\xc3\xad en honor del mecenes de Filarete. _NEWLINE_La ciutat, que ell comparava amb un cos hum\xc3\xa0 ideal, tenia la forma d'una estrella de vuit puntes, amb els murs inscrits dins d'un perfecte fossat circular. \xc3\x89s el primer de molts plans de ciutats ideals amb forma d'estrella que van reaccionar contra els espais populosos i irracionals de la ciutat medieval. Vuit torres es col\xc2\xb7loquen com a bastions en les puntes de l'estrella, i vuit portes s\xc3\xb3n l'eixida d'avingudes radials, cada una de les quals passa per una pla\xc3\xa7a de mercat, especialitzats en diverses mercaderies. A altres carrers radials se situen les esgl\xc3\xa9sies parroquials i els convents. Un sistema de canals connectats amb el riu i el m\xc3\xb3n exterior, proporciona el mitj\xc3\xa0 de transport per a les mercaderies. Al centre de Sforzinda s'hi troba la piazza de forma rectangular, amb un stadio de llarg i mig stadio d'ample, amb la catedral i una torre sentinella._NEWLINE_Els edificis de Sforzinda i el seu decorat altament simb\xc3\xb2lic es descriuen al Trattato de manera detallada; junt amb els c\xc3\xa0lculs astrol\xc3\xb2gics requerits per a aconseguir l'harmonia de la ciutat; altres mat\xc3\xa8ries perfectament pr\xc3\xa0ctiques, com ara les fortificacions; a m\xc3\xa9s del descobriment d'un Llibre Daurat que detallava els edificis de l'Antiguitat. L'entusiasme de Filarete per la novel\xc2\xb7la cortesana tardog\xc3\xb2tica, l'estil de la qual traspua el Trattato, no va quadrar amb el gust m\xc3\xa9s racional segle XVI: Giorgio Vasari va menysprear el tractat de Filarete com \xc2\xabel m\xc3\xa9s rid\xc3\xadcul i potser el m\xc3\xa9s est\xc3\xbapid llibre que s'haja escrit mai\xc2\xbb. La primera publicaci\xc3\xb3 del Trattato de Filarete va haver d'esperar que el manuscrit del Codex Magliabechiano f\xc3\xb3ra editat per W. Von Ottigen, l'any 1894."