b'\n_START_ARTICLE_\nQuasicristall\n_START_PARAGRAPH_\nUn quasicristall \xc3\xa9s una estructura cristal\xc2\xb7lina que est\xc3\xa0 ordenada per\xc3\xb2 que no \xc3\xa9s peri\xc3\xb2dica. Formen patrons que omplen tot l\'espai encara que no tenen simetria translacional. Mentre que els cristalls, d\'acord amb el cl\xc3\xa0ssic teorema de restricci\xc3\xb3 cristal\xc2\xb7logr\xc3\xa0fic, poden tenir nom\xc3\xa9s simetries rotacionals de 2, 3, 4, i 6 plecs, el patr\xc3\xb3 de difracci\xc3\xb3 de Bragg dels quasicristalla mostra pics aguts amb altres ordres de simetria, per exemple de 5 plecs._NEWLINE_Les estructures quasiperi\xc3\xb2diques eren ja conegudes molt abans del segle XX, Per exemple els arabescs medievals isl\xc3\xa0mics com els de l\'Alhambra de Granada i la mesquita d\'Isfahan es disposen seguint un patr\xc3\xb3 de quasicristall._NEWLINE_Els quasicristalls van ser investigats i observats ben aviat per\xc3\xb2 fins a la d\xc3\xa8cada de 1980 van ser ignorats en favor dels punts de vista prevalents sobre l\'estructura at\xc3\xb2mica de la mat\xc3\xa8ria._NEWLINE_A grans trets, un ordenamint \xc3\xa9s no-peri\xc3\xb2dic si li manca simetria translacional, que significa que una c\xc3\xb2pia voltejada mai correspondr\xc3\xa0 exactament amb el seu original. _NEWLINE_Dan Shechtman, de l\'Institut de tecnologia d\'Israel, (Technion) va rebre el Premi Nobel de Qu\xc3\xadmica el 2011 per les seva recerca, a partir de 1984, en els quasicristalls. Originalment, aquesta nova forma de mat\xc3\xa8ria, els quasicristalls, van ser anomenats "Shechtmanita" en honor del descobriment de Shechtman que va trigar anys a ser legitimat cient\xc3\xadficament.'