b"\n_START_ARTICLE_\nEscultura etrusca\n_START_PARAGRAPH_\nL'escultura etrusca va ser una de les expressions art\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s importants del poble etrusc, el qual va habitar la regi\xc3\xb3 del nord i centre d'It\xc3\xa0lia, aproximadament entre els segles IX i I aC. El seu art derivava, en gran part, de l'art grec, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es va desenvolupar amb moltes caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies. _NEWLINE_Existeixen molt pocs documents escrits etruscs i, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, hi ha poca informaci\xc3\xb3 sobre el seu llenguatge, que encara no s'ha desxifrat en la seva totalitat, per\xc3\xb2 es poden trobar claus per a la reconstrucci\xc3\xb3 de la seva hist\xc3\xb2ria mitjan\xc3\xa7ant el seu art, sense deixar de banda la informaci\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 aporten les cr\xc3\xb2niques gregues i romanes que hi ha al respecte. Com succeeix amb la seva cultura, en general l'escultura etrusca presenta moltes dificultats als estudiosos, dificultats que s\xc3\xb3n objecte de controv\xc3\xa8rsia i obliguen a proposar sempre interpretacions de manera provisional. Per\xc3\xb2 hi ha consens en l'afirmaci\xc3\xb3 que \xc3\xa9s una part molt important i original del llegat de l'art itali\xc3\xa0 amb anterioritat a l'arribada de l'Imperi rom\xc3\xa0. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 va contribuir significativament a la formaci\xc3\xb3 inicial de les tradicions art\xc3\xadstiques de l'antiga Roma.\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nJa des de l'antiguitat, l'origen dels etruscs ha estat objecte de pol\xc3\xa8mica. Ells s'anomenaven a si mateixos rasena. Her\xc3\xb2dot creia que eren els descendents de poblaments procedents d'Anat\xc3\xb2lia abans de l'any 800 aC, arribada amb la qual van despla\xc3\xa7ar els habitants anteriors; per\xc3\xb2, contr\xc3\xa0riament, Dion\xc3\xads d'Halicarn\xc3\xa0s els tenia per habitants aut\xc3\xb2ctons. La recerca moderna tampoc no hi ha arribat a un consens, i els experts van acabar considerant que aquest tema era de dif\xc3\xadcil soluci\xc3\xb3 i, per tant, s'han dedicat principalment a estudiar com s'organitzava la societat abans d'intentar acabar de concloure d'on venien. El que se'n sap amb certesa \xc3\xa9s que, cap a mitjans del segle VII aC, ja s'havien fundat les seves principals ciutats, i iniciaren tot seguit un per\xc3\xadode d'expansi\xc3\xb3 territorial que els va permetre dominar una gran regi\xc3\xb3 al centre de la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica, territori que abastava des del V\xc3\xa8neto i la Llombardia fins al Laci i la Camp\xc3\xa0nia; va ser el pa\xc3\xads anomenat Etr\xc3\xbaria. Tanmateix, al llarg dels segles seg\xc3\xbcents, les seves conquestes es van veure amena\xc3\xa7ades i diversos pobles it\xc3\xa0lics van aconseguir de fer-los retrocedir. Finalment, els seus darrers bastions van ser ocupats pels romans, que van absorbir la seva cultura i van causar-ne la dissoluci\xc3\xb3. _NEWLINE_Els etruscs van ser el poble m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s de la It\xc3\xa0lia preromana i van establir una gran civilitzaci\xc3\xb3 amb una producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola, una poderosa flota, un comer\xc3\xa7 que abastava gran part de la Mediterr\xc3\xa0nia, i una cultura \xc3\xbanica, en qu\xc3\xa8 l'art tenia un gran paper i que exerc\xc3\xad una important influ\xc3\xa8ncia en la formaci\xc3\xb3 inicial de l'art de l'antiga Roma._NEWLINE_Es creu que la seva pres\xc3\xa8ncia a It\xc3\xa0lia s'inici\xc3\xa0 a partir del segle IX aC, per\xc3\xb2 les inscripcions en els monuments i els objectes, dades que proporcionen una seguretat en la seva dataci\xc3\xb3, nom\xc3\xa9s apareixen cap al 700 aC. Encara que compartien una cultura comuna, els etruscs no formaven una unitat pol\xc3\xadtica coherent i la seva organitzaci\xc3\xb3 social era semblant al sistema de la polis grega; fins i tot combatien entre ells, encara que amb menys freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que els grecs. No existeixen escrits literaris etruscs, i la seva hist\xc3\xb2ria s'ha de recuperar directament de l'evid\xc3\xa8ncia arqueol\xc3\xb2gica, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 molt del que se'n coneix apareix en relats grecs i romans. Titus Livi parla de la societat de la gens etrusca formada per cognats ('consanguinis'), sodales ('companys d'armes') i clients (persones que oferien els seus serveis i esperaven de rebre protecci\xc3\xb3 per part dels seus patrons).\n_START_SECTION_\nEscultura privada\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels trets distintius de l'escultura etrusca \xc3\xa9s que va servir, principalment, per a la decoraci\xc3\xb3 privada i acompany\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 l'activitat religiosa. En el seu per\xc3\xadode m\xc3\xa9s esplendor\xc3\xb3s, els etruscs van desenvolupar una elit rica i cultivada, amant de l'art i del luxe. Per\xc3\xb2, a difer\xc3\xa8ncia d'altres pobles de l'antiguitat, sembla que no van tenir inter\xc3\xa8s a enregistrar mitjan\xc3\xa7ant l'art la seva pr\xc3\xb2pia hist\xc3\xb2ria, un tipus de registre en el qual es mostressin les virtuts dels ciutadans. Tampoc van crear grans obres de culte dedicades als d\xc3\xa9us, ni desitjaven adornar les seves ciutats amb grans monuments civils que proclamessin la gl\xc3\xb2ria de la seva civilitzaci\xc3\xb3. No apareix la figura d'un artista creador o d'unes escoles estil\xc3\xadstiques reconegudes pel seu geni caracter\xc3\xadstic. El seu art \xc3\xa9s an\xc3\xb2nim, col\xc2\xb7lectiu, ecl\xc3\xa8ctic i no competitiu. Tan sols es coneix el nom d'un escultor etrusc, Vulca, que va treballar a Roma i all\xc3\xa0 es va fer fam\xc3\xb3s. _NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, l'escultura etrusca va ser essencialment utilit\xc3\xa0ria, tant en l'\xc3\xa0mbit religi\xc3\xb3s i decoratiu com en el privat. La seva profunda creen\xc3\xa7a en la vida despr\xc3\xa9s de la mort els va fer desenvolupar un sistema complex de pr\xc3\xa0ctiques funer\xc3\xa0ries, l'objectiu de les quals era principalment proporcionar comoditat als morts dins la seva casa sepulcral, i tamb\xc3\xa9 agradar als d\xc3\xa9us; per aquest motiu, omplen les tombes d'objectes destinats a facilitar l'estada del mort en l'altra vida. Des del per\xc3\xadode arcaic, el disseny de les tombes es va realitzar com si fossin veritables cases per als morts; un costum que va tenir continu\xc3\xaftat fins a la seva integraci\xc3\xb3 en la cultura romana, amb les corresponents variacions d'acord amb l'\xc3\xa8poca, la regi\xc3\xb3 i la classe social del mort. En determinades fases de la hist\xc3\xb2ria, les tombes dels personatges m\xc3\xa9s importants van arribar a ser extraordin\xc3\xa0riament riques.\n_START_SECTION_\nEscultura religiosa\n_START_PARAGRAPH_\nLa religi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va determinar les prefer\xc3\xa8ncies per un determinat tipus d'escultura present a les tombes, com exvots i petites est\xc3\xa0tues dels d\xc3\xa9us, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de les figures esculpides dels morts a les urnes funer\xc3\xa0ries i als sarc\xc3\xb2fags. L'estatu\xc3\xa0ria vinculada als contexts f\xc3\xbanebres \xc3\xa9s, de molt, la producci\xc3\xb3 etrusca m\xc3\xa9s abundant. Altres tipologies en s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 importants, associades tamb\xc3\xa9 a la religi\xc3\xb3, com la d'una parella abra\xc3\xa7ada, i diverses estatuetes, amulets i relleus que mostren imatges d'un fort car\xc3\xa0cter sexual, usades en una \xc3\xa0mplia varietat de pr\xc3\xa0ctiques i rituals de conjurs. Tamb\xc3\xa9 apareixien, amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, escenes de sacrificis humans, que mostren uns detalls realistes molt impactants; hi era especialment habitual el tema del sacrifici d'Ifig\xc3\xa8nia. Les imatges, possiblement, no reflectien sacrificis reals, sin\xc3\xb3 que els substitu\xc3\xafen d'una manera simb\xc3\xb2lica. Un altre tema recurrent \xc3\xa9s la representaci\xc3\xb3 figurativa dels diversos mites tant locals com grecs, i se centraven sobretot en escenes de batalles violentes. Per\xc3\xb2, mentre que els grecs van crear moltes imatges de d\xc3\xa9us i divinitzaven tamb\xc3\xa9 les virtuts abstractes, els etruscs les van abordar de manera molt menys concreta; existeixen diverses imatges de les quals es desconeix si representen alguna divinitat local.\n_START_SECTION_\nEscultura decorativa\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a la nuesa com a tema, els etruscs tenien un enfocament molt diferent del dels grecs. Mentre que els grecs la usaven \xc3\xa0mpliament, els etruscs l'evitaven, i s\xc3\xb3n escassos els exemples trobats en els quals mostren els cossos nus. D'altra banda, foren innovadors en el tema de la mare que alleta l'infant amb el pit exposat, fet que no t\xc3\xa9 precedent dins l'art grec. Aquesta tem\xc3\xa0tica, amb l'adveniment del cristianisme, seria un antecessor directe d'una variaci\xc3\xb3 de la versi\xc3\xb3 f\xc3\xa8rtil de la Mare de D\xc3\xa9u, la Virgo lactans. _NEWLINE_Pel que fa als seus c\xc3\xa0nons estil\xc3\xadstics, Cunningham i Reich opinen que els etruscs, com els grecs, no estaven preocupats a realitzar unes reflexions profundes sobre les associacions entre l'art i l'\xc3\xa8tica, o la comprensi\xc3\xb3 de com funciona el cos en una representaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica; la seva atenci\xc3\xb3 es dirigia m\xc3\xa9s cap als efectes immediats de les figures. Prova d'aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s l'exist\xc3\xa8ncia d'innombrables figures distorsionades, esquem\xc3\xa0tiques o desproporcionades, sovint amb un acabat rudimentari, que s'acosta m\xc3\xa9s al car\xc3\xa0cter de la caricatura, i que ressalta els trets individuals sense cap mena d'idealisme. Per als grups decoratius de les fa\xc3\xa7anes dels temples i d'alguns edificis privats, la seva composici\xc3\xb3 no era un complement l\xc3\xb2gic de la forma de l'edifici, sin\xc3\xb3 una addici\xc3\xb3 lliure decorativa, amb independ\xc3\xa8ncia de la cohesi\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica que pogu\xc3\xa9s tenir. Aquests grups s\xc3\xb3n el g\xc3\xa8nere m\xc3\xa9s t\xc3\xadpic i original de l'escultura etrusca monumental. Finalment, es pot assenyalar que la visi\xc3\xb3 de l'escultura etrusca com un tot homogeni \xc3\xa9s err\xc3\xb2nia. Hi ha importants variacions, tant regionals com temporals, d'acord amb les successives etapes d'exist\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nVil\xc2\xb7lanovi\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl per\xc3\xadode de cultura de Villanova, de vegades anomenat geom\xc3\xa8tric, va ser el preludi de la formaci\xc3\xb3 de la civilitzaci\xc3\xb3 etrusca. El seu nom \xc3\xa9s el mateix que el d'un important jaciment arqueol\xc3\xb2gic a Villanova de Castenaso, descobert l'any 1853 per Giovanni Gozzadini, a prop de Bolonya. Es caracteritza pel ritu funerari de la cremaci\xc3\xb3 i presenta la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de restes \xc3\xb2ssies en vasos cineraris bic\xc3\xb2nics. El per\xc3\xadode es va caracteritzar per l'expansi\xc3\xb3 i refinament de la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia i per un art que emprava sovint motius geom\xc3\xa8trics simples disposats en patrons complexos, heretats de la cultura anterior que es va desenvolupar en aquesta zona, i en part tamb\xc3\xa9 dels grecs; aquests motius romandrien presents en l'art etrusc m\xc3\xa9s o menys fins als temps hist\xc3\xb2rics. La tradici\xc3\xb3 local anterior, l'anomenada cultura protovil\xc2\xb7lanoviana, sembla haver influ\xc3\xaft en el costum d'afegir petits elements escult\xc3\xb2rics als vasos i urnes funer\xc3\xa0ries, mentre que l'element grec es manifesta en la creaci\xc3\xb3 de diminutes figures d'animals de bronze, que b\xc3\xa0sicament imiten els dissenys trobats als vasos. Volci va ser probablement el primer centre a tenir una tradici\xc3\xb3 art\xc3\xadstica t\xc3\xadpicament etrusca, que es manifesta en formes d'atuells i calders amb petits grups de figures humanes i animals a les tapadores, i s\xc3\xb3n les primeres representacions humanes de l'art itali\xc3\xa0. Per\xc3\xb2, en aquesta etapa, no es pot determinar si es refereixen a personatges mitol\xc3\xb2gics, ja que solament es pot identificar amb una certa seguretat a partir de finals d'aquest per\xc3\xadode._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica vil\xc2\xb7lanoviana sembla haver estat abundant, per\xc3\xb2 n'hi ha poques restes escult\xc3\xb2riques. Els objectes recuperats pels arque\xc3\xb2legs s'han trobat en contexts funeraris dintre de les tombes on van ser dipositades les urnes que contenien diversos objectes. S\xc3\xb3n de petites dimensions i en la seva majoria s\xc3\xb3n objectes utilitaris de bronze, com arnesos per als cavalls, cascs, puntes de fletxa i llances, c\xc3\xa0ntirs, bra\xc3\xa7alets, collarets, aix\xc3\xad com calderons i paelles, i altres estris la identitat dels quals \xc3\xa9s dubtosa, junt amb recipients de cer\xc3\xa0mica de tota mena d'atuells, gerres i plats. Molts d'aquests objectes s\xc3\xb3n clarament d'origen oriental, la qual cosa indica l'exist\xc3\xa8ncia d'un actiu comer\xc3\xa7 amb regions distants. Els pr\xc3\xadnceps etruscs imitaven els sobirans neoassiris i, amb la compra de b\xc3\xa9ns de luxe, establien el seu poder davant la seva comunitat. La gran demanda que se'n va produir va fer que fos necess\xc3\xa0ria la creaci\xc3\xb3 de tallers locals on es desenvolupaven les iconografies del m\xc3\xb3n grec oriental, es produ\xc3\xafen figures antropomorfes, molt estilitzades, per\xc3\xb2 malgrat la seva forma esquem\xc3\xa0tica l'efecte era de gran vivacitat.\n_START_SECTION_\nArcaic\n_START_PARAGRAPH_\nLa importaci\xc3\xb3 de l'estil arcaic de Gr\xc3\xa8cia va ser natural; tenint en compte la continu\xc3\xaftat dels forts vincles comercials i culturals que unien tots dos pobles, va afavorir el proc\xc3\xa9s el fet que, al 548-547 aC, els perses van conquerir J\xc3\xb2nia, i provocaren la fugida de molts grecs i asi\xc3\xa0tics de l'\xc3\x80sia Menor cap a It\xc3\xa0lia, i sent molts d'ells artistes, van aportar una nova est\xc3\xa8tica a la construcci\xc3\xb3 de la figura humana amb l\xc3\xadnies estilitzades, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 naturalistes, i se n'aventuraven a la realitzaci\xc3\xb3 en grans dimensions. Els tipus de producci\xc3\xb3 arcaica grega es desenvolupaven seguint les normes essencialment idealistes, fixant tipus definits que il\xc2\xb7lustraven pl\xc3\xa0sticament els conceptes \xc3\xa8tics i morals, per\xc3\xb2 no van trobar una imitaci\xc3\xb3 exacta entre els etruscs, ja que ells realitzaven la forma del cos hum\xc3\xa0 en un perfil molt m\xc3\xa9s descriptiu, i de fet, fent imatges quasi com retrats, quan entre els grecs tota la idiosincr\xc3\xa0sia personal havia estat abolida en les imatges. Una altra difer\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s que la figura masculina, encara que era molt similar a la del kouros grec, en el cas etrusc, acostumava a vestir-se, i els patrons de les seves vestidures tenien relaci\xc3\xb3 amb la roba de les femenines kore. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tenien un gust especial per a l'ornament: van introduir molts detalls decoratius nous, i usaven un m\xc3\xa9s gran nombre de personatges en les escenes de grups que els seus models grecs. I per a augmentar les difer\xc3\xa8ncies, el material d'elecci\xc3\xb3, per regla general, era la terracota; els artistes etruscs van preferir la coropl\xc3\xa0stia, que \xc3\xa9s on van realitzar les seves obres m\xc3\xa9s perfectes; van emprar tamb\xc3\xa9 la pedra, encara que mai amb l'originalitat i frescor que aconseguien amb l'argila, i van ignorar el marbre. Un dels exemples m\xc3\xa9s coneguts d'est\xc3\xa0tua exempta d'aquesta fase, possiblement \xc3\xa9s una escultura de culte, \xc3\xa9s l'Apol\xc2\xb7lo de Ve\xc3\xafs, actualment al Museu Nacional Etrusc de Vil\xc2\xb7la Giulia._NEWLINE_Durant aquest per\xc3\xadode, es van fer importants canvis en l'art de l'escultura, pel que s'ha exposat, i tamb\xc3\xa9 a causa de canvis en l'\xc3\xa0mbit de l'arquitectura i la religi\xc3\xb3. La fusi\xc3\xb3 de les mitologies etrusca i grega va tenir com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia un acostament a les formes de culte. La forma del temple etrusc, que abans diferia poc d'una casa comuna, es va modificar i ampliar, i es torn\xc3\xa0 similar al temple grec. Una vegada m\xc3\xa9s, l'assimilaci\xc3\xb3 no va ser literal, i s'observa en la utilitzaci\xc3\xb3 de materials alternatius per a la construcci\xc3\xb3, que mostren diferents divisions en els espais de l'edifici, en la distribuci\xc3\xb3 i disseny de columnes i en l'\xc3\xbas de molts detalls decoratius en terracota policromada, com ara frisos, acroteris, antefixes i plaques amb escenes narratives o amb motius ornamentals diversos. La decoraci\xc3\xb3 dels temples principals -m\xc3\xa9s petits que els grecs, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s decorats- es coronava amb un gran grup escult\xc3\xb2ric en alt relleu al front\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 en terracota, tipologia que es va consolidar a mitjan segle VI aC com un dels m\xc3\xa9s t\xc3\xadpics i originals g\xc3\xa8neres d'escultura monumental etrusca. Grans exemples d'aquesta nova tend\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n el grup del temple A, a Pyrgi i un altre a Ve\xc3\xafs. Es van produir canvis similars en la construcci\xc3\xb3 de les tombes, fent-les m\xc3\xa9s complexes i m\xc3\xa9s grans, amb diverses habitacions decorades en correspond\xc3\xa8ncia amb les seves funcions, com si fossin cases, i decorades amb elements escult\xc3\xb2rics, com ara pedestals, columnes, capitells, i relleus de diversos tipus. _NEWLINE_Des d'aquesta \xc3\xa8poca, \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent la representaci\xc3\xb3 de l'escena del \xc2\xabbanquet\xc2\xbb en qu\xc3\xa8, a difer\xc3\xa8ncia de la tradici\xc3\xb3 grega, les dones hi participaven, i eren representades tombades al costat dels seus marits, i es mostren aix\xc3\xad en els aixovars f\xc3\xbanebres i en algunes urnes de Chiusi que reprodueixen aquest tipus de banquets, tant en la pintura dels murs com en els relleus de les urnes. Es va iniciar aix\xc3\xad el desenvolupament d'un nou tipus d'urna de sepultura, amb les dimensions d'un sarc\xc3\xb2fag per als cossos que no eren incinerats, sin\xc3\xb3 enterrats. Consistia en una caixa decorada amb relleus als laterals i coberta amb una tapa on es representa els morts en una posici\xc3\xb3 recolzada, com si fossin en un banquet. Algunes vegades representaven parelles, com el c\xc3\xa8lebre sarc\xc3\xb2fag dels Esposos del Museu Nacional Etrusc de Vil\xc2\xb7la Giulia. Les figures dels morts, tanmateix, no eren retrats, sin\xc3\xb3 tipus gen\xc3\xa8rics. \xc3\x89s possible que aquest g\xc3\xa8nere estigu\xc3\xa9s inspirat en la tradici\xc3\xb3 cartaginesa de sepulcre, que es va fusionar amb el model egipci amb tapa en forma de m\xc3\xb2mia i l'oriental en forma de caixa. El model de sarc\xc3\xb2fag etrusc s'utilitzaria molt m\xc3\xa9s tard a Roma, i s'estengu\xc3\xa9 sobre una gran \xc3\xa0rea mediterr\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nHel\xc2\xb7len\xc3\xadstic\n_START_PARAGRAPH_\nLa fase hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica \xc3\xa9s una de les m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils de descriure. En aquest moment, l'Imperi etrusc estava en declivi, amena\xc3\xa7at pels seus ve\xc3\xafns, especialment els romans, que anaven conquerint d'una en una les ciutats etrusques. Del xoc de les dues cultures es va iniciar un proc\xc3\xa9s de fusi\xc3\xb3. Canviaven les seves estructures socials, posant \xc3\xa8mfasi en el govern militar i la formaci\xc3\xb3 d'una nova aristocr\xc3\xa0cia amb l'assimilaci\xc3\xb3 dels plebeus enriquits. La religi\xc3\xb3 i els costums funeraris eren cada vegada m\xc3\xa9s senzills, ja que no es realitzaven tombes decorades amb el luxe de les fases anteriors, ni amb tants objectes o accessoris, cosa que suggereix que els interessos de la societat s'estaven bolcant m\xc3\xa9s a la vida present que a la d'ultratomba, tant m\xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 comen\xc3\xa7aven a predominar-hi visions pessimistes respecte del futur del seu poble. En canvi, es va reprendre el contacte amb Gr\xc3\xa8cia, que ja treballava sota l'eclecticisme hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic._NEWLINE_Els sarc\xc3\xb2fags i urnes encara continuaven sent peces molt decorades, per\xc3\xb2 les escultures dels morts van passar a ser m\xc3\xa9s esquem\xc3\xa0tiques i gen\xc3\xa8riques. Encara que el repertori formal va continuar sent variat prop del segle II aC, els models estaven establerts, sense que n'apareguessin de nous, aix\xc3\xad com el tipus de demanda va conduir a la fabricaci\xc3\xb3 en s\xc3\xa8rie, a partir d'un mateix motlle (en terracota) o d'un mateix model (en pedra), amb un fort descens de peces individualitzades. El mateix va succeir amb les peces de caps i petites est\xc3\xa0tues votives: la seva qualitat tamb\xc3\xa9 va tendir a decaure, possiblement a causa de la producci\xc3\xb3 intensiva dels motlles de segona o tercera generaci\xc3\xb3 i la ren\xc3\xbancia al treball manual despr\xc3\xa9s del modelatge, que en etapes anteriors afegien refinats detalls, i donaven m\xc3\xa9s individualitat a les peces, corregint-ne els defectes t\xc3\xa8cnics. Les urnes van ser produ\xc3\xafdes principalment a Chiusi, Volterra i Perugia, mentre que els sarc\xc3\xb2fags provenien de Viterbo i Tarqu\xc3\xadnia. Les tombes m\xc3\xa9s importants en aquest per\xc3\xadode es troben a la regi\xc3\xb3 de Tarqu\xc3\xadnia, Toscana, Perugia i Sorano._NEWLINE_El g\xc3\xa8nere dels grups arquitect\xc3\xb2nics tendeix a ser m\xc3\xa9s poblat de figures, disposat en seccions que alternaven gran moviment i viol\xc3\xa8ncia amb d'altres d'un ambient m\xc3\xa9s pac\xc3\xadfic, i utilitzant recursos ecl\xc3\xa8ctics, de diverses fonts, tamb\xc3\xa9 recuperats de l'arcaic. Exemples importants d'aquesta fase s\xc3\xb3n els grups del front\xc3\xb3 de Telam\xc3\xb3 de Luni. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 fam\xc3\xb3s L'orador, una est\xc3\xa0tua en bronze exempta. Al segle I aC, la qualitat de les obres en general s'havia tornat molt pobra i tota la producci\xc3\xb3 origin\xc3\xa0ria etrusca havia sucumbit a la influ\xc3\xa8ncia romana, i la seva tradici\xc3\xb3 de l'escultura havia arribat a la fi. Els etruscs van aconseguir la ciutadania romana a comen\xc3\xa7aments del segle I i el seu territori, segons la subdivisi\xc3\xb3 en onze regions del territori itali\xc3\xa0 per part de l'emperador August, va entrar a formar part de la VII regi\xc3\xb3, encara que conserv\xc3\xa0 el nom d'Etr\xc3\xbaria.\n_START_SECTION_\nTerracota\n_START_PARAGRAPH_\nUna majoria aclaparadora de les restes escult\xc3\xb2riques de grans dimensions, com l'estatu\xc3\xa0ria arquitect\xc3\xb2nica i sarc\xc3\xb2fags, aix\xc3\xad com una gran quantitat de peces m\xc3\xa9s petites, va ser realitzada en terracota, la facilitat de manejament de la qual servia perfectament els prop\xc3\xb2sits dels escultors i patrocinadors, i la gran demanda per fer les obres f\xc3\xbanebres i decoratives. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, aix\xc3\xb2 va permetre la creaci\xc3\xb3 de peces en s\xc3\xa8rie mitjan\xc3\xa7ant motlles, una t\xc3\xa8cnica apresa dels grecs. Es modelava a m\xc3\xa0 un prototip d'argila, del qual es feien diversos models, i amb aquests es podia replicar el prototip nombroses vegades fins que el motlle es desgastava i es tornava a reempla\xc3\xa7ar. Es retirava la pe\xc3\xa7a del motlle, mentre era encara humida i, d'aquesta manera, podia afegir-s'hi detalls o rectificar imperfeccions de la fabricaci\xc3\xb3, donant a cada pe\xc3\xa7a un car\xc3\xa0cter \xc3\xbanic. Alhora, les peces emmotllades podien tamb\xc3\xa9 servir com a nou prototip per a una segona generaci\xc3\xb3 de motlles i c\xc3\xb2pies, i aix\xc3\xad successivament. D'un costat, aix\xc3\xb2 possibilitava la producci\xc3\xb3 massiva de peces semblants a baix cost per a satisfer la creixent demanda; a mesura que els motlles es gastaven del primer prototip la seva qualitat davallava, cosa que va ser fatal per a l'art etrusc, especialment en la seva fase final, quan l'acabat s'havia redu\xc3\xaft molt, sense addicions o correccions despr\xc3\xa9s de l'emmotllament. Tanmateix, l'aspecte final de les obres donava variacions cronol\xc3\xb2giques o regionals en el gust, perqu\xc3\xa8 hi ha casos d'estatu\xc3\xa0ria important amb un acabat sorprenentment r\xc3\xbastic, tamb\xc3\xa9 en etapes anteriors, com en el cas d'un gran edifici a Murlo, la cornisa del qual va ser decorada amb, pel cap baix, tretze acroteris de mida natural, aix\xc3\xad com amb planxes de terracota amb representacions de diverses escenes, per\xc3\xb2 amb t\xc3\xa8cnica molt rudiment\xc3\xa0ria. Altres exemples, tanmateix, s\xc3\xb3n de gran refinament, i en aquest grup la prova m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s la del front\xc3\xb3 del temple de Portonaccio a Ve\xc3\xafs, amb una escena mitol\xc3\xb2gica, i un altre conjunt excepcional \xc3\xa9s el front\xc3\xb3 de Telam\xc3\xb3. M\xc3\xa9s general va ser l'\xc3\xbas de plaques simples i frisos amb diverses escenes i detalls de m\xc3\xa9s petita import\xc3\xa0ncia com les antefixes, acroteris i medallons amb motius humans, animals, plantes i abstractes.\n_START_SECTION_\nAltres materials\n_START_PARAGRAPH_\nLa pedra mai no va ser gaire utilitzada en l'escultura etrusca. Hi ha relativament pocs exemples d'escultures fent servir pedra calc\xc3\xa0ria suau, alabastre i tova volc\xc3\xa0nica; el marbre hi \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s estrany. Les seves dimensions s\xc3\xb3n modestes i la seva t\xc3\xa8cnica era for\xc3\xa7a primitiva, els detalls eren sovint toscament treballats, per\xc3\xb2 les imperfeccions s'ocultaven amb la pr\xc3\xa0ctica de la pintura sobre la superf\xc3\xadcie. Un taller de Chiusi \xc3\xa9s el que va realitzar est\xc3\xa0tues en pedra local del tipus de ploramorts i esfinxs, mentre que, a Volci, es realitzaven unes escultures d'\xc3\xa9ssers fant\xc3\xa0stics derivats de la mitologia grega. Nom\xc3\xa9s en el per\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic es troben m\xc3\xa9s exemples d'escultura en pedra, especialment per als sarc\xc3\xb2fags, per\xc3\xb2 la t\xc3\xa8cnica no sembla haver evolucionat de manera significativa. L'ivori, la fusta i el bronze tamb\xc3\xa9 van ser materials excepcionals per a les grans est\xc3\xa0tues, per\xc3\xb2 hi ha una certa incertesa sobre aix\xc3\xb2, perqu\xc3\xa8 pot ser que, igual que amb l'estatu\xc3\xa0ria grega, molts exemples importants es puguin haver perdut. El bronze, tanmateix, era un material privilegiat per a fer petites est\xc3\xa0tues i hi ha una \xc3\xa0mplia varietat d'objectes escult\xc3\xb2rics al llarg de tota la seva hist\xc3\xb2ria, en qu\xc3\xa8 van assolir un alt grau de coneixements t\xc3\xa8cnics i de complexitat formal. Dominaven diverses t\xc3\xa8cniques, com la cera perduda, el gravat, o el laminat; eren capa\xc3\xa7os d'agregar al bronze altres metalls com l'or, el coure o les incrustacions d'argent, i la seva producci\xc3\xb3 tenia un gran mercat entre alguns dels pobles ve\xc3\xafns, especialment els romans, i aquesta t\xc3\xa8cnica del bronze fou elogiada per Horaci.\n_START_SECTION_\nLlegat i perspectiva hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nEls etruscs van tenir un paper molt important en el naixement de l'Imperi rom\xc3\xa0, un referent cultural que qued\xc3\xa0 reflectit en una gran diversitat d'\xc3\xa0mbits, des de la t\xc3\xa8cnica arquitect\xc3\xb2nica, la formaci\xc3\xb3 \xc3\xa8tnica, les formes de govern, l'estratificaci\xc3\xb3 social i la cultura popular. En alguns casos, aquests trets culturals es mantingueren intactes, en altres casos, es modificaren radicalment i canviaren els costums i les simbologies associades. _NEWLINE_Sens dubte, el seu art tamb\xc3\xa9 mostra elements a partir dels quals es va desenvolupar l'art rom\xc3\xa0, una influ\xc3\xa8ncia que es va perllongar fins al per\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic i, possiblement, encara m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 en el temps. Diversos autors romans, com Plini, Cicer\xc3\xb3, Virgili, Estrab\xc3\xb3 i Varr\xc3\xb3, van deixar cr\xc3\xb2niques sobre els etruscs, fet que es justifica perqu\xc3\xa8, segons la tradici\xc3\xb3, alguns dels emperadors romans van ser etruscs i molts dels seus patricis eren descendents de la noblesa etrusca; els romans manifestaren un especial inter\xc3\xa8s pels seus avantpassats. L'emperador Claudi, al segle I, va escriure un vast compendi de vint volums sobre la cultura etrusca, el qual lamentablement s'ha perdut.\n_START_SECTION_\nSegles XVII-XVIII\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVII, l'erudit escoc\xc3\xa8s sir Thomas Dempster va aportar una contribuci\xc3\xb3 significativa al coneixement dels etruscs en l'obra de set volums titulada De Etruria Regali, una recopilaci\xc3\xb3 de fonts antigues que anava acompanyada de noranta-tres gravats que mostraven els seus monuments. El seu treball, tanmateix, va romandre in\xc3\xa8dit fins al 1723, quan Filippo Buonarroti el va publicar junt amb els comentaris del seu propi treball; aquesta obra \xc3\xa9s considerada com una fita en la hist\xc3\xb2ria etrusca moderna. Tres anys m\xc3\xa9s tard, va ser creada l'Accademia Etrusca a Cortona, que en poc de temps va anar sumant diversos estudis especialitzats. El 1743, Antonio Gori va posar al descobert el seu Museum Etruscum, amb centenars d'il\xc2\xb7lustracions, i el 1761 Giambattista Piranesi, fam\xc3\xb3s pels seus gravats d'edificis antics, va publicar un volum sobre arquitectura i enginyeria romana, en qu\xc3\xa8 avan\xc3\xa7\xc3\xa0 diverses teories sobre la participaci\xc3\xb3 etrusca en l'art rom\xc3\xa0, que despr\xc3\xa9s es van donar com a correctes._NEWLINE_Aquests treballs pioners, naturalment, contenien moltes errades, inexactituds i falses atribucions, per\xc3\xb2 van contribuir a una primera delimitaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s cient\xc3\xadfica del camp d'estudi i tamb\xc3\xa9 a la gestaci\xc3\xb3 del neoclassicisme, l'intens inter\xc3\xa8s del qual va desencadenar una febre col\xc2\xb7leccionista entre les elits pol\xc3\xadtiques i intel\xc2\xb7lectuals europees. Amb Winckelmann, un dels te\xc3\xb2rics neocl\xc3\xa0ssics m\xc3\xa9s influents, els estudis van arribar a un nivell m\xc3\xa9s elevat, encara que el seu \xc3\xa8xit ha estat limitat per la immaduresa de la ci\xc3\xa8ncia arqueol\xc3\xb2gica. Va escriure extensament sobre l'art etrusc, incloent-hi l'escultura, fent una definici\xc3\xb3 d'una distinci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s clara entre el seu estil i el grec; va recon\xc3\xa8ixer tamb\xc3\xa9 les seves variacions internes, va elogiar la destresa dels seus artistes i ho va considerar l'expressi\xc3\xb3 d'una noble tradici\xc3\xb3. Al segle XIX, Hegel, encara que estava m\xc3\xa9s preocupat pels aspectes idealistes de l'art antic, no va deixar d'apreciar l'art etrusc, dient-ne que demostrava un interessant equilibri entre l'idealisme i el naturalisme, i que el considerava un representant molt bo de l'esperit pr\xc3\xa0ctic dels romans, mentre que les peces d'escultura etrusca vistes pel rom\xc3\xa0ntic John Ruskin a Flor\xc3\xa8ncia van ser una revelaci\xc3\xb3 per a ell, ajudant-lo a comprendre la hist\xc3\xb2ria de l'art occidental. Friedrich Nietzsche, tanmateix, els menyspreava. Impregnades d'un romanticisme fant\xc3\xa0stic, van ser les analogies establertes per Frobenius entre l'art etrusc i els pobles precolombins, que estaven en voga en aquella \xc3\xa8poca i estaven vinculats a les teories sobre l'Atl\xc3\xa0ntida.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nFins i tot, al segle XIX, l'escultura etrusca va guanyar un important f\xc3\xb2rum de debat quan es va crear, el 1829, l'Istituto di Correspondenza Archaeologica per promoure la cooperaci\xc3\xb3 internacional de l'estudi de l'arqueologia italiana; va publicar molts articles i va realitzar excavacions en diverses necr\xc3\xb2polis, per\xc3\xb2 la creixent disponibilitat de troballes significatives va ocasionar la destrucci\xc3\xb3 de nombrosos jaciments arqueol\xc3\xb2gics pels ca\xc3\xa7adors de restes, desastres denunciats pel c\xc3\xb2nsol brit\xc3\xa0nic a It\xc3\xa0lia, George Dennis, en el seu llibre The Cities and Cemeteries of Etruria, del 1848, que es va convertir immediatament en un best-seller i la tercera edici\xc3\xb3 del qual (1883) continua sent una bona introducci\xc3\xb3 al tema. Una altra important publicaci\xc3\xb3 va ser Antica Etruria Marittima (1846-51), de Luigi Canina, amb la introducci\xc3\xb3 d'una metodologia topogr\xc3\xa0fica revolucion\xc3\xa0ria; per\xc3\xb2 potser m\xc3\xa9s important va ser la contribuci\xc3\xb3 d'Alois Riegl, que encara que no es va centrar especialment en l'art etrusc, va establir definitivament la validesa de les expressions art\xc3\xadstiques \xc2\xabneocl\xc3\xa0ssiques\xc2\xbb, en un moment en qu\xc3\xa8 el llegat grec es considerava un model. Mentrestant, alguns sectors que participaven en el proc\xc3\xa9s d'unificaci\xc3\xb3 italiana van passar a prendre els etruscs com la font m\xc3\xa9s leg\xc3\xadtima de l'origen del poble itali\xc3\xa0, tenyint el debat cultural amb un color pol\xc3\xadtic i patri\xc3\xb2tic tendenci\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nA comen\xc3\xa7aments del segle XX, l'escultura etrusca pot haver influenciat l'obra de gravat cl\xc3\xa0ssic de Pablo Picasso i, en la mateixa \xc3\xa8poca, Christian Zervos, que estava treballant en un cat\xc3\xa0leg de l'artista, va encarregar a l'arque\xc3\xb2leg Hans Muhlestein un estudi sobre l'art etrusc, estudi que es va publicar en l'article Histoireet esprit et contemporain. En aquest article, recomanava als artistes moderns que estudiessin l'art antic com a ant\xc3\xaddot de la idea que aleshores prevalia: que el m\xc3\xb3n estava regit per una for\xc3\xa7a purament mec\xc3\xa0nica._NEWLINE_Un altre escultor important, Marino Marini, va declarar que la seva descoberta de l'art etrusc va ser \xc2\xabun esdeveniment extraordinari\xc2\xbb, i el seu entusiasme va ser una part de l'onada \xc2\xabrevival\xc2\xbb que va tenir una gran import\xc3\xa0ncia per a l'evoluci\xc3\xb3 de l'art modern itali\xc3\xa0 durant el feixisme; aquest impuls, a la vegada, enfort\xc3\xad el mite feixista de la supremacia del poble itali\xc3\xa0 i de les tradicions llatines. Diversos intel\xc2\xb7lectuals italians d'aquest moment refermaren les qualitats de l'estil etrusc i elogiaven els artistes per haver-lo revalorat abans que ho fessin els arque\xc3\xb2legs. En molts sentits, la cultura etrusca va ser objecte d'una fascinaci\xc3\xb3 renovellada a l'Europa de comen\xc3\xa7aments del segle XX, incloent entre els seus admiradors Aldous Huxley i D. H. Lawrence._NEWLINE_Aquesta reputaci\xc3\xb3 de l'art etrusc, paral\xc2\xb7lelament, va afavorir l'aparici\xc3\xb3 d'un nombre creixent d'obres falses en el mercat. Els casos que van tenir m\xc3\xa9s repercussi\xc3\xb3 van ser les obres creades per la fam\xc3\xadlia de P\xc3\xado Riccardi i Alceu Dossena, tan ben realitzades que van ser adquirides per importants museus i van romandre exposades al p\xc3\xbablic com a obres aut\xc3\xa8ntiques durant uns quants anys fins que se'n va descobrir el frau._NEWLINE_En les darreres d\xc3\xa8cades, diverses institucions d'Europa i dels Estats Units han impulsat diversos projectes d'estudi i recerca, i d'excavacions. Amb aquest impuls, han aparegut col\xc2\xb7leccions d'objectes, alguns d'art etrusc, que han contribu\xc3\xaft a una millor comprensi\xc3\xb3 d'un tema que encara presenta moltes inc\xc3\xb2gnites. S\xc3\xb3n especialment importants, entre d'altres, les col\xc2\xb7leccions del Museu Nacional Etrusc de Vil\xc2\xb7la Giulia, el Museu del Louvre, el Museu Arqueol\xc3\xb2gic Nacional de Flor\xc3\xa8ncia i el Museu Metropolit\xc3\xa0 de Nova York. Moltes de les col\xc2\xb7leccions m\xc3\xa9s importants s'han constitu\xc3\xaft al llarg del segle XIX i comen\xc3\xa7aments del segle XX, quan es van produir moltes excavacions a c\xc3\xa0rrec d'aventurers sense massa criteri, que ompliren el mercat negre d'antiguitats, i encara que tamb\xc3\xa9 hi van col\xc2\xb7laborar alguns experts, els procediments arqueol\xc3\xb2gics no eren massa rigorosos i encara s'estaven comen\xc3\xa7ant a adequar a les noves t\xc3\xa8cniques metodol\xc3\xb2giques de la ci\xc3\xa8ncia moderna. Aix\xc3\xb2 ha comportat la p\xc3\xa8rdua irrecuperable d'informaci\xc3\xb3 sobre dades en relaci\xc3\xb3 a l'estratigrafia, l'origen, els antecedents i altres q\xc3\xbcestions vitals per a l'estudi contemporani. Aquest estudi, des del comen\xc3\xa7ament, ha patit els inconvenients de la manca de documents textuals etruscs, fet que impedeix saber el que pensaven sobre el seu art amb les seves pr\xc3\xb2pies paraules._NEWLINE_Els etruscs han estat recentment font d'inspiraci\xc3\xb3 per a molts escriptors de la literatura de ficci\xc3\xb3 o en obres amb pretensions hist\xc3\xb2riques, que aprofitaven l'aura de misteri que encara plana en la cultura popular. D'altra banda, aquests tipus de narracions s\xc3\xb3n comercials i atreuen l'atenci\xc3\xb3 d'una gran audi\xc3\xa8ncia sobre la cultura etrusca que, com opina Ross, contribueixen a la perpetuaci\xc3\xb3 d'estereotips i fan un mal servei al veritable coneixement. Investigadors seriosos, tamb\xc3\xa9 han suggerit que el llegat etrusc que perviu al centre d'It\xc3\xa0lia est\xc3\xa0 viu en les supersticions populars i els s\xc3\xadmbols religiosos, en les pr\xc3\xa0ctiques agr\xc3\xadcoles, en unes certes formes de celebraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, en projectes decoratius dels edificis i a l'interior de les cases, sobretot en les t\xc3\xa8cniques de talles en relleu."