b"\n_START_ARTICLE_\nPres\xc3\xb3 de Dones de les Corts\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode Republic\xc3\xa0 1936-1939\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop la Guerra Civil ja havia comen\xc3\xa7at la propietat fou confiscada\xc2\xa0 per la Generalitat de Catalunya segons l'ordre dictat el 22 de setembre de 1936. Aix\xc3\xad, el Comit\xc3\xa8 de Serveis Correccionals de Catalunya s\xe2\x80\x99apropi\xc3\xa0 de l'antic col\xc2\xb7legi El Bon Consell per tal que aquest esdevingu\xc3\xa9s una instituci\xc3\xb3 reformadora doncs era necessari buscar un nou empla\xc3\xa7ament per les dones preses de la ciutat, ja que el 21 d'agost de 1936 s\xe2\x80\x99havia enderrocat la Pres\xc3\xb3 de Dones de Barcelona, situada al carrer de la Reina Am\xc3\xa0lia._NEWLINE_D'aquesta forma fou com la propietat de les Dominiques de la Presentaci\xc3\xb3 es transform\xc3\xa0 en la Pres\xc3\xb3 de Dones de Les Corts l'octubre de 1936. La capacitat habitual de la pres\xc3\xb3 s'havia establert en cent recluses tot i que en algunes per\xc3\xadodes l'ocupaci\xc3\xb3 fou for\xc3\xa7a superior._NEWLINE_Va ser el govern de la Generalitat republicana qui va habilitar l'antic asil com a pres\xc3\xb3 -despr\xc3\xa9s de l'enderrocament de la vella pres\xc3\xb3 de dones de Reina Am\xc3\xa0lia l'octubre del 1936- amb el nom de Correccional General de Dones. Durant la guerra civil va albergar recluses pol\xc3\xadtiques d'ideologia dretana i tamb\xc3\xa9 del Partit Obrer d'Unificaci\xc3\xb3 Marxista (POUM), de la CNT (Confederaci\xc3\xb3 Nacional del Treball), i anarcosindicalistes.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode franquista 1939-1959\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l'entrada de les tropes franquistes a Barcelona, el mes de gener del 1939, la pres\xc3\xb3 de les Corts es va convertir en la Pres\xc3\xb3 provincial de dones, governada i administrada per un orde religi\xc3\xb3s \xe2\x80\x93les Filles de la Caritat de Sant Vicen\xc3\xa7 de Pa\xc3\xbcl\xe2\x80\x93 segons la pr\xc3\xa0ctica habitual del r\xc3\xa8gim franquista a les presons femenines. El que resulta evident \xc3\xa9s que l'estat de les instal\xc2\xb7lacions l'any 1939, acabada la guerra, no era el m\xc3\xa9s \xc3\xb2ptim. I al fet de no ser el lloc idoni per allotjar les dones mancades de llibertat, se sum\xc3\xa0 el deteriorament l\xc3\xb2gic provocat pels esdeveniments propis de l'estat de guerra que havia durat quasi tres llargs i interminables anys. I si els republicans no varen invertir en millores, que haurien requerit una despesa econ\xc3\xb2mica que no es podia assumir en temps de guerra, els franquistes tampoc s'ho van plantejar en la dura postguerra, cosa que ajuda a explicar el fet que es retard\xc3\xa9s la construcci\xc3\xb3 d'una nova pres\xc3\xb3 per a les dones de la ciutat de Barcelona._NEWLINE_A mitjans de 1939 hi havia prop de dues mil recluses, i m\xc3\xa9s de quaranta nens. Al llarg dels anys 1939 i 1940 van ser afusellades unes onze o dotze dones que van passar per aquesta pres\xc3\xb3: Carme Claramunt Barot, Eug\xc3\xa8nia Gonz\xc3\xa1lez Ramos, Neus Bouza Gil, Encarnaci\xc3\xb3 LLorens P\xc3\xa9rez, Cristina Fern\xc3\xa1ndez Pereda, Ramona Peralba Sala, Dolors Giorla Laribal, Magdalena Nolla Montseny, Elionor Malich Salvador, Virginia Amposta Amposta, Assumpci\xc3\xb3 Puigdelloses Vila i In\xc3\xa9s Jim\xc3\xa9nez Lumbreras._NEWLINE_De les condicions infrahumanes de la pres\xc3\xb3 franquista de les Corts, n'han deixat const\xc3\xa0ncia les preses pol\xc3\xadtiques que van tenir la desgr\xc3\xa0cia de con\xc3\xa8ixer-la com  Adelaida Abarca Izquierdo, Mar\xc3\xada del Carmen Cuesta Rodr\xc3\xadguez, Anna Sol\xc3\xa0 Sardans, Maria Bigord\xc3\xa0 Montmany, Teresa Rius Colet, Isabel Vicente Garc\xc3\xada, Julia Manzanal P\xc3\xa9rez, Julia Romera Y\xc3\xa1\xc3\xb1ez, Vict\xc3\xb2ria Pujolar Amat, Angela Ramis, Laia Berenguer,Teresa Hern\xc3\xa1ndez Sagu\xc3\xa9s, Enriqueta Gallinat, Soledad Real, Maria Salvo Iborra,Tomasa Cuevas, Maruja Tom\xc3\xa1s i Mart\xc3\xad, Joaquina Dorado Pita, Mavis Bacca Dowden, Ramona Montsalvatge, \xc3\x81ngeles Garc\xc3\xada-Madrid, Conxita V\xc3\xa1zquez Agull\xc3\xb3, Enriqueta Montoro Bravo, Clara Pueyo Jornet, etc. Al seu extens hort, centenars de recluses van ser explotades treballant en benefici de l'orde religi\xc3\xb3s que dirigia el centre, sobretot durant els primers anys. A principis dels anys 1950 s'hi va obrir un taller de costura._NEWLINE_L'octubre del 1955 es va tancar la pres\xc3\xb3 \xc2\xa0per ordre de la Direcci\xc3\xb3 General de Presons; el col\xc2\xb7lectiu de preses -per aquell temps dues-centes seixanta-tres, amb dinou nens- va ser traslladat a la Pres\xc3\xb3 Model d'homes, convertint-se aix\xc3\xad en un centre mixt.\n_START_SECTION_\nEls \xc3\xb2rgans de poder de la Pres\xc3\xb3 de dones entre els anys 1939 i 1959\n_START_PARAGRAPH_\nEl r\xc3\xa8gim\xc2\xa0 i l'administraci\xc3\xb3 dels establiments penitenciaris era responsabilitat dels funcionaris que integraven el Cos\xc2\xa0Especial de Presons el qual al seu torn depenia org\xc3\xa0nicament de la Direcci\xc3\xb3 General de Presons._NEWLINE_Els integrants el Cos Especial de Presons tenien diferents qualificacions, ja que alguns d'ells eren considerats com a autoritat (Directors, Caps de Pres\xc3\xb3 i inspectors) mentre que la resta de funcionaris tenien la consideraci\xc3\xb3 d'agents de la autoritat. \xc2\xa0A m\xc3\xa9s, cal mencionar altres \xc3\xb2rgans de poder unipersonals com el capell\xc3\xa0, el metge i el mestre._NEWLINE_A la Pres\xc3\xb3 de Dones tamb\xc3\xa9 hi havia una comunitat de religioses establerta on la mare superiora actuava com a m\xc3\xa0xima autoritat de les germanes del seu ordre, alhora que tamb\xc3\xa9 era un referent per a la poblaci\xc3\xb3 reclusa i fins i tot per a tot aquell personal que convivia a la pres\xc3\xb3.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nEl director\n_START_PARAGRAPH_\nLa direcci\xc3\xb3 del centre era el representant del poder p\xc3\xbablic al centre i l'encarregat de fer complir les lleis relacionades amb les seves compet\xc3\xa8ncies.\xc2\xa0 El director, com a m\xc3\xa0xima autoritat del centre, s'encarregava de la gesti\xc3\xb3 del centre i els seus serveis, de l'ordre i la disciplina, de les comunicacions amb l'exterior i de la fiscalitzaci\xc3\xb3 de les activitats administratives i comptables.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSubdirector-administrador\n_START_PARAGRAPH_\nEncarregat d'assumir les atribucions i deures del director en cas que aquest hagu\xc3\xa9s de ser substitu\xc3\xaft per malaltia, vacances o abs\xc3\xa8ncia. El Subdirector-administrador era el segon en l'ordre jer\xc3\xa0rquic i tenia l seu c\xc3\xa0rrec les oficines generals de la pres\xc3\xb3 i tots els serveis d'administraci\xc3\xb3 de la mateixa._NEWLINE_Altres \xc3\xb2rgans de poder unipersonals com el capell\xc3\xa0, el metge i el mestre._NEWLINE_A la Pres\xc3\xb3 de Dones tamb\xc3\xa9 hi havia una comunitat de religioses establerta on la mare superiora actuava com a m\xc3\xa0xima autoritat de les germanes del seu ordre, alhora que tamb\xc3\xa9 era un referent per a la poblaci\xc3\xb3 reclusa i fins i tot per a tot aquell personal que convivia a la pres\xc3\xb3.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nCapell\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEra l'encarregat del r\xc3\xa8gim\xc2\xa0 moral i religi\xc3\xb3s de la pres\xc3\xb3 tot i que s\xe2\x80\x99havia de sotmetre a les ordres del director en tot all\xc3\xb2 que no fos espiritual. El capell\xc3\xa0 celebrava la missa els diumenges i els festius a la capell\xc3\xa0 de la pres\xc3\xb3, on hi assistien totes les recluses. A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 oficiava una missa di\xc3\xa0ria per a la comunitat de religioses, a les quals els prestava els serveis religiosos necessaris._NEWLINE_Un cop a la setmana, el capell\xc3\xa0 parlava sobre temes morals davant de les recluses, a les quals tamb\xc3\xa9 predicava el dogma i el catecisme.\n_START_SECTION_\nMare superiora de la comunitat de religioses\n_START_PARAGRAPH_\nLes filles de la Caritat de Sant Vicen\xc3\xa7 Pa\xc3\xbcl, ordre fundada a Paris el 1633, \xc2\xa0fou la comunitat de religioses\xc2\xa0 encarregada del bon funcionament de determinades tasques i aspectes rellevants d la pres\xc3\xb3, entre les quals podem mencionar l'administraci\xc3\xb3 dels queviures i de l'alimentaci\xc3\xb3, de la farm\xc3\xa0cia, dels tallers de costura i de l'escola.\n_START_SECTION_\nEl metge\n_START_PARAGRAPH_\nEncarregat dels serveis sanitaris de la pres\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, n\xe2\x80\x99era el metge i tamb\xc3\xa9 l'encarregat de la higiene de les depend\xc3\xa8ncies i instal\xc2\xb7lacions de la pres\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nJunta de Disciplina o Junta de R\xc3\xa8gim i Administraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x92rgan col\xc2\xb7legiat del\xc2\xa0govern de la Pres\xc3\xb3 de Dones. A partir de l'any 1948 fou anomenada Junta de R\xc3\xa8gim i Administraci\xc3\xb3 enlloc de Junta de Disciplina."