b"\n_START_ARTICLE_\nMiguel de Muesas\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nMiguel de Muesas va n\xc3\xa9ixer a Extremadura, Espanya, en 1715.  En la seva adolesc\xc3\xa8ncia, va entrar com a cadet en el regiment d'infanteria de Granada, en 1735. Integrat en el primer batall\xc3\xb3, en 1741  va ser enviat a la Savoia, Fran\xc3\xa7a i,  segons Altagracia Ortiz, en 1742, \xc3\xa9s nomenat segon tinent i incorporat al regiment d'infanteria d'Arag\xc3\xb3 \xe2\x80\x93si b\xc3\xa9, el Comte de Clonard creia que en realitat va entrar en el batall\xc3\xb3 en 1745-. Aix\xc3\xad, va participar en la campanya d'It\xc3\xa0lia, on es convertiria en ajudant de camp del general Francisco Pinateli. Va aconseguir el t\xc3\xadtol de capit\xc3\xa0 en 1746, sent incorporat al Regiment d'Infanteria de S\xc3\xb2ria. En 1749, despr\xc3\xa9s de la signatura dels protocols de pau, Espanya va retirar les seves tropes d'It\xc3\xa0lia i el regiment va ser enviat a Cadis, per prestar servei de guarnici\xc3\xb3 all\xc3\xad. El 5 de juny de 1756  va ser nomenat Comandant i Castell\xc3\xa0 del Morro de Santiago de Cuba, perqu\xc3\xa8 proteg\xc3\xads aquest lloc defensiu. Aix\xc3\xad, amb 41 anys, ell viatja amb la seva esposa, Josefa Bernaz i Ferrer, i els seus dos fills menors, a Cuba.\n_START_SECTION_\nActivitat militar a Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nPer tractar de fer front a la invasi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica, va convocar una junta deliberativa per als  oficials de tots els cossos que anessin destacats en la guarnici\xc3\xb3,. A m\xc3\xa9s, per tractar d'impedir el desembarcament brit\xc3\xa0nic en  Cava\xc3\xb1as, Aguadores, Juraguazito i Juragu\xc3\xa1, va exigir la creaci\xc3\xb3 d'esplanades artilladas en aquests llocs, aix\xc3\xad com augmentar les gu\xc3\xa0rdies, introduint  tropes regulars i mil\xc3\xadcies locals, prou  preparades per actuar coordinadament i aix\xc3\xad poder dirigir-se r\xc3\xa0pidament a la seva destinaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, havia de defensar la jurisdicci\xc3\xb3 gobernativa, i augmentar  el nombre de tropes i guarnici\xc3\xb3 en Baracoa, amb els oficials corresponents que estiguessin disponibles, ja que era escala de naus procedents d'Europa._NEWLINE_A causa que la guarnici\xc3\xb3 la jurisdicci\xc3\xb3 de la pla\xc3\xa7a de Santiago eren massa redu\xc3\xafda per poder defensar-les totalment dels atacs brit\xc3\xa0nics, Muesas va aconsellar a la Junta de Guerra que deman\xc3\xa9s a l'esquadra de la badia, la inclusi\xc3\xb3 d'uns 120 o 130 soldats a la pla\xc3\xa7a, el castell del Morro i els voltants, per refor\xc3\xa7ar les defenses de Baracoa i Bayamo. Tamb\xc3\xa9 va sol\xc2\xb7licitar artilleros navals per usar-los en el Morro i els llocs costaners avan\xc3\xa7ats._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, per assegurar-se de la impossibilitat dels atacs brit\xc3\xa0nics, i que aquests aconseguissin  escombrar hipot\xc3\xa8ticament les defenses artilleras avan\xc3\xa7ades amb la seva maquin\xc3\xa0ria naval, va pensar en una retirada escalonada davant el desembarcament. Amb les seves pol\xc3\xadtiques militars, en cas d'un desembarcament angl\xc3\xa8s a Santiago de Cuba, aquests no podrien entrar a l'illa, la qual cosa possibilitava el manteniment intacte de les fortaleses i el port, que seguirien en mans dels defensors, mentre es donava temps a l'arribada de tropes i mil\xc3\xadcies de la resta de l'illa._NEWLINE_Muesas tamb\xc3\xa9 va sol\xc2\xb7licitar al governador uns 200 homes per a la realitzaci\xc3\xb3 d'obres de fortificaci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com oficials especialitzats en aquest tipus d'obres, per supervisar-les, per tenir al m\xc3\xa9s aviat possible  les fortaleses portu\xc3\xa0ries que servissin de defensa a l'illa, tant pel seu front mar\xc3\xadtim com pels seus flancs terrestres, incorporant, si era necessari, uns 30 canons m\xc3\xa9s._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, va creure necessari la incorporaci\xc3\xb3 d'unes 2000 tropes atrinxerades en les bateries i fajinas i perdonar i alliberar als presos, empresonats per delictes, per refor\xc3\xa7ar les columnes volants, amb la finalitat de  protegir la part terrestre de les fortaleses. Muesas creia que aquestes persones, ben dirigides, podrien resistir una tropa de 10 o 12 mil militars brit\xc3\xa0nics. _NEWLINE_D'aquesta forma, Muesas va aconseguir ascendir al c\xc3\xa0rrec de coronel. En 1766 va ser nomenat tamb\xc3\xa9 tinent-governador de la pla\xc3\xa7a de Santiago de Cuba, ja que va exercir fins a 1768. El 24 de febrer de 1769, va ser nomenat, a causa dels seus m\xc3\xa8rits en l'ex\xc3\xa8rcit, governador i Capit\xc3\xa0 general de Puerto Rico en substituci\xc3\xb3 de Jos\xc3\xa9 Trentor i, despr\xc3\xa9s de con\xc3\xa8ixer la not\xc3\xadcia del seu nomenament el 29 d'abril d'aquest any, viatja amb la seva fam\xc3\xadlia a Puerto Rico el 27 de maig de 1769, ocupant el c\xc3\xa0rrec en 1770. Quan tenia 54 anys, ja amb el t\xc3\xadtol de coronel dels Reals Ex\xc3\xa8rcits d'Am\xc3\xa8rica, va aconseguir el comandament suprem de Puerto Rico.\n_START_SECTION_\nGovern a Puerto Rico\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva pol\xc3\xadtica a Puerto Rico va significar el desenvolupament d'algunes millorances en els \xc3\xa0mbits educatius, econ\xc3\xb2mics i de mil\xc3\xadcies de l'arxip\xc3\xa8lag. A m\xc3\xa9s, va solucionar la disputa sorgida entorn de la reforma agr\xc3\xa0ria i va establir un impost per cordes als hatos de pasturatge. D'altra banda, Muesas va finalitzar la construcci\xc3\xb3 del Castell de Sant Crist\xc3\xb3bal i va resoldre els problemes de la mil\xc3\xadcia que es reflectien en l'informe d'O\xc2\xb4Reilly. Al llarg del seu govern, tamb\xc3\xa9 va fundar diverses localitats: Moca, Rinc\xc3\xb3n, Las Vegas, Cayey, Aguadilla i Cabo Rojo. El poble de Guaynabo va ser fundat per ell en 1769. D'altra banda, l'\xc3\xa8xode notable d'esclaus d'altres illes del Carib a Puerto Rico, va impulsar que Miguel de Muesas sugger\xc3\xads al rei la fundaci\xc3\xb3 d'un poblat en el qual es congreguessin tots els negres lliures, fins i tot els procedents de les actuals Illes Verges Nord-americanes (llavors daneses). El rei va acceptar la proposta i va separar un grup de terres de Riu Pedres  per crear una demarcaci\xc3\xb3 de la qual poguessin assentar-se els esclaus lliures, els qui van fundar Sant Matero de Crancs (actual Santurce)._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, segons altres fonts, Muesas no va ser tan \xc2\xabcaritatiu\xc2\xbb amb els esclaus lliures que es refugiaven a Puerto Rico, doncs els considerava lladres i salteadores de camins. Aix\xc3\xad, en 1770, va prometre recompensar econ\xc3\xb2micament a totes aquelles persones que capturessin un Organisme feral i, a m\xc3\xa9s, tots els esclaus pr\xc3\xb2fugs vinguts d'altres illes del Carib, despr\xc3\xa9s de ser capturats, havien de ser lliurat r\xc3\xa0pidament a les autoritats espanyoles de Puerto Rico. Tamb\xc3\xa9 es permetia que anessin copejats si no quedava un altre remei per poder ser capturats i, si l'esclau era protegit per altres persones del archip\xc3\xa9lago, aquestes serien castigades amb \xc2\xabun any de grillete\xc2\xbb i sancionat a pagar una alta quantitat de diners._NEWLINE_Respecte a l'\xc3\xa0mbit educatiu, Miguel de Muesas va crear i va divulgar el Directori General per tractar d'eliminar tots els mals i redactar un reglament en el qual s'exposin totes les obligacions d'un Tinent governador, per impulsar que Puerto Rico sempre tingui un bon govern. Durant el seu govern, les fam\xc3\xadlies havien d'enviar, almenys, 1 de cada 2 fills al col\xc2\xb7legi, el qual hauria de romandre en el mateix fins que sab\xc3\xa9s llegir i escriure. A m\xc3\xa9s, els nens havien d'acudir a aquest centre independentment de la seva ra\xc3\xa7a, sempre que fossin lliures._NEWLINE_Va abandonar el govern de Puerto Rico en 1776, sent reempla\xc3\xa7at per Jos\xc3\xa9 Dufresne."