b"\n_START_ARTICLE_\nMarcantonio Raimondi\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa0ixer cap a 1480, probablement a Sant'Andrea in Argini, prop de Bolonya. Va estudiar el seu ofici al taller del fam\xc3\xb3s orfebre i pintor bolony\xc3\xa8s Francesco Raibolini, conegut com a Francesco Francia. Giorgio Vasari, el bi\xc3\xb2graf dels artistes renaixentistes, l'anomena Marcantonio Bolognese i diu que r\xc3\xa0pidament va demostrar m\xc3\xa9s aptituds que Francia i va comen\xc3\xa7ar a dissenyar i produir sivelles de cintur\xc3\xb3 usant la t\xc3\xa8cnica del niello, que consisteix en un repujat en metalls que a trav\xc3\xa9s del seu aliatge aconsegueix contrastos de colors. Aquest fet \xc3\xa9s posat en dubte pel professor Arthur Mayger Hind que no ha trobat evid\xc3\xa8ncies de la t\xc3\xa8cnica del niello en els seus primers gravats. _NEWLINE_No es coneix o no est\xc3\xa0 documentada cap pintura de Raimondi, tot i que s\xc3\xad que se n'han conservat dibuixos. El seu primer gravat, P\xc3\xadram i Tisbe, data de 1505, encara que hi ha alguns treballs no datats possiblement anteriors a aquest. De 1505 a 1511, Marcantonio va realitzar un total de 80 gravats, amb una varietat tem\xc3\xa0tica que abasta des de la mitologia pagana a escenes religioses. _NEWLINE_En els seus primers treballs emprava les seues pr\xc3\xb2pies composicions, combinant elements del seu mestre Francia i d'altres artistes del nord d'It\xc3\xa0lia. Com tots els gravadors italians de l'\xc3\xa8poca, Raimondi va rebre una grand\xc3\xadssima influ\xc3\xa8ncia dels excel\xc2\xb7lents gravats d'Albert D\xc3\xbcrer, els quals es van distribuir \xc3\xa0mpliament per tot It\xc3\xa0lia. Igual que altres col\xc2\xb7legues, com ara Giulio Campagnola, Raimondi va emprar elements dels paisatges de D\xc3\xbcrer, i tamb\xc3\xa9 la seua t\xc3\xa8cnica. At\xc3\xa8s que D\xc3\xbcrer va visitar Bolonya l'any 1506, igual que Miquel \xc3\x80ngel, \xc3\xa9s possible que Raimondi tinguera oportunitat de con\xc3\xa8ixer-los.\n_START_SECTION_\nReproduccions\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s en aquest moment quan comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a realitzar reproduccions de les s\xc3\xa8ries de xilografies de D\xc3\xbcrer com ara La vida de la Mare de D\xc3\xa9u. Era, en aquella \xc3\xa8poca, una pr\xc3\xa0ctica molt habitual, tot i que els gravadors normalment copiaven altres cars gravats i no les barates xilografies. De tota manera, les xilografies de D\xc3\xbcrer havien aconseguit un nivell remarcable de qualitat, i el fet que Marcantonio continuara fent reproducciones de gravats i xilografies del mestre alemany, indica que el negoci va esdevenir vertaderament rendible._NEWLINE_Les seues primeres c\xc3\xb2pies inclo\xc3\xafen fins i tot el fam\xc3\xb3s monograma AD de D\xc3\xbcrer, per la qual cosa el pintor alemany va formular una queixa al govern veneci\xc3\xa0, el qual li va garantir protecci\xc3\xb3 per al seu monograma en territori veneci\xc3\xa0, tot i que no per a les seues composicions. Aquest \xc3\xa9s un dels primers antecedents del dret a protecci\xc3\xb3 de la propietat intel\xc2\xb7lectual._NEWLINE_Sembla que Raimondi va passar la segona meitat de la d\xc3\xa8cada del 1500 a Ven\xc3\xa8cia, per\xc3\xb2 no hi ha dades concloents. Un parell de c\xc3\xb2pies que va fer d'altres artistes testificarien una estada a Flor\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nRoma\n_START_PARAGRAPH_\nVers 1510, Marcantonio es va traslladar a Roma i va entrar al cercle d'artistes del taller de Rafael. La trobada entre Marcantonio i aquest pintor es va produir arran d'un gravat seu, que Rafael va admirar: Els escaladors (c\xc3\xb2pia parcial de La batalla de Cascina de Miquel \xc3\x80ngel). Amb un gravat de Lucrecia, disseny de Rafael, va arrencar la relaci\xc3\xb3 entre ambd\xc3\xb3s artistes. _NEWLINE_Entre les pintures de Rafael que Raimondi va fer c\xc3\xa8lebres internacionalment, destaquen L'escola d'Atenes i El Parn\xc3\xa0s (Estances de Rafael en el Vatic\xc3\xa0) i El triomf de Galatea (Vil\xc2\xb7la Farnesina). Tamb\xc3\xa9 va reproduir els dissenys per als tapissos dels Fets dels ap\xc3\xb2stols, que arribarien a difondre's quasi abans que els tapissos s'acabaren._NEWLINE_Un altre fam\xc3\xb3s gravat titulat El judici de Paris sobre obra de Rafael i datat el 1515 o 1516 va servir d'inspiraci\xc3\xb3 per a la composici\xc3\xb3 del quadre Le d\xc3\xa9jeuner sur l'herbe d'\xc3\x89douard Manet._NEWLINE_Rafael i Raimondi van posar en marxa una impremta, que aviat va reeixir sota la direcci\xc3\xb3 d'Il Baviera, un membre del taller de Rafael. Aviat, la impremta esdevingu\xc3\xa9 una escola de gravat amb Raimondi al capdavant. Alguns dels seus m\xc3\xa9s distingits alumnes van ser Marco Dente (Marco da Ravenna), Giovanni Jacopo Caraglio i Agostino de Musi (Agostino Veneziano)."