b"\n_START_ARTICLE_\nReforma Eug\xc3\xa8nica de l'Avortament (1937)\n_START_PARAGRAPH_\nLa Reforma Eug\xc3\xa8nica de l'Avortament fou un decret de la Generalitat de Catalunya aprovat el 25 de desembre de 1936, i publicat el 9 de gener de 1937 al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya. El decret fou signat pel conseller primer, Josep Tarradellas i Joan, i pels consellers de Sanitat i Assist\xc3\xa8ncia Social, Pere Herrera, de la Confederaci\xc3\xb3 Nacional del Treball (CNT),  i de Just\xc3\xadcia, Rafael Vidiella, de la Uni\xc3\xb3 General de Treballadors (UGT). Amb l'aprovaci\xc3\xb3 d'aquest decret, Catalunya es posava a l'avantguarda europea en la legislaci\xc3\xb3 sobre l'avortament.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Constituci\xc3\xb3 republicana va ser la primera i suprema norma legal, que va consagrar el principi d'igualtat de l'home i la dona davant la llei. L'article 25 de la Constituci\xc3\xb3 de 1931 declarava que el sexe no podia ser fonament de privilegi jur\xc3\xaddic, en aquesta l\xc3\xadnia li seguien dos articles m\xc3\xa9s, l'article 40 tractava de l'admissi\xc3\xb3 de tots ciutadans, sense distinci\xc3\xb3 de sexe, en les ocupacions i c\xc3\xa0rrecs p\xc3\xbablics, i l'article 46 que assenyalava l'obligaci\xc3\xb3 de l'Estat de regular el treball de les dones i protegir la maternitat. El govern de la Rep\xc3\xbablica va mantenir tipificat l\xe2\x80\x99avortament com a delicte, per\xc3\xb2 no el govern de de la Generalitat de Catalunya, que es va desmarcar dels postulats del Codi Penal amb l\xe2\x80\x99aprovaci\xc3\xb3 del decret d'interrupci\xc3\xb3 artificial de l'embar\xc3\xa0s el 25 de desembre de 1936. _NEWLINE_El decret s'inscrivia dins de les mesures de reforma sanit\xc3\xa0ria que el Govern aut\xc3\xb2nom catal\xc3\xa0 havia engegat des de la proclamaci\xc3\xb3 de Segona Rep\xc3\xbablica. La Conselleria  de Sanitat i Assist\xc3\xa8ncia va declarar una guerra total contra determinades malalties com eren les de transmissi\xc3\xb3 sexual, la lluita antiven\xc3\xa8ria antituberculosa, antileprosa, antipal\xc3\xbadica, antirr\xc3\xa0bica, antivaricosa, entre d\xe2\x80\x99altres._NEWLINE_El decret catal\xc3\xa0 que va legalitzar la interrupci\xc3\xb3 artificial de l'embar\xc3\xa0s va acceptar les raons d'ordre terap\xc3\xa8utic, eug\xc3\xa8nic o \xc3\xa8tic. La nova normativa reconeixia el dret de la dona a l\xe2\x80\x99avortament voluntari i incorpor\xc3\xa0 la interrupci\xc3\xb3 artificial de l\xe2\x80\x99embar\xc3\xa0s en el Servei Sanitari de la Generalitat. L\xe2\x80\x99autor d\xe2\x80\x99aquesta primera norma sobre la interrupci\xc3\xb3 volunt\xc3\xa0ria de l\xe2\x80\x99embar\xc3\xa0s fou el doctor F\xc3\xa8lix Mart\xc3\xad Ib\xc3\xa1\xc3\xb1ez._NEWLINE_F\xc3\xa9lix Mart\xc3\xad Ib\xc3\xa1\xc3\xb1ez, metge i sex\xc3\xb2leg afiliat a la CNT, fou un pioner en abordar la sexologia a la d\xc3\xa8cada dels anys 30. Va ser director general de Sanitat i Assist\xc3\xa8ncia Social de la Generalitat de Catalunya, c\xc3\xa0rrec des del qual va impulsar la reorganitzaci\xc3\xb3 dels serveis sanitaris a Catalunya, engegant un nou sistema de medicina social i preventiva. Entre els seus projectes, destaca la creaci\xc3\xb3 de deslliuradors per a prostitutes, de centres d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3 sexual per a joves i un Institut de Ci\xc3\xa8ncies Sexuals. L\xe2\x80\x99any 1937 fou nomenat sotssecretari de Sanitat del Govern de la Rep\xc3\xbablica._NEWLINE_A la ciutat de Barcelona es va autoritzar la interrupci\xc3\xb3 de l'embar\xc3\xa0s a la Casa de la Maternitat, a l'Hospital a general de Catalunya ( Hospital de Sant Pau), a l'Hospital Cl\xc3\xadnic i a l'hospital Cardenal."