b'\n_START_ARTICLE_\nEsteve de Perm\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nProbablement, Esteve nasqu\xc3\xa9 a Veliki \xc3\x9astiug (Vologda, Nord-oest de R\xc3\xbassia), fill de mare komi. Va fer-se monjo a Rostov, on aprengu\xc3\xa9 grec antic i l\'ofici de copista, a m\xc3\xa9s de formar-se com a eclesi\xc3\xa0stic._NEWLINE_En 1376 viatj\xc3\xa0 a Moscou per demanar el perm\xc3\xads per predicar i evangelitzar a les terres encara paganes de la conca dels rius Vitxegda i Vim, que li fou concedit pel metropolit\xc3\xa0 i el gran pr\xc3\xadncep Demetri. S\'hi establ\xc3\xad i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l\'evangelitzaci\xc3\xb3 dels pobles komis de la regi\xc3\xb3. No volgu\xc3\xa9 imposar-los, com feien altres missioners, les lleng\xc3\xbces llatina o eslava antiga, pr\xc3\xb2pies de l\'Esgl\xc3\xa9sia; al contrari, Esteve aprengu\xc3\xa9 la llengua (el komi) i tradicions del poble i cre\xc3\xa0 un sistema propi d\'escriptura que s\'hi adapt\xc3\xa9s, partint dels alfabets cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic i grec, l\'antiga escriptura p\xc3\xa8rmica, despr\xc3\xa9s usada per totes les lleng\xc3\xbces p\xc3\xa8rmiques fins al segle\xc2\xa0xviii. La destrucci\xc3\xb3 dels \xc3\xaddols pagans, com ara els bedolls sagrats, l\'enemist\xc3\xa0 amb els religiosos p\xc3\xa8rmics, per\xc3\xb2 Esteve els convenc\xc3\xa9 que un d\xc3\xa9u poder\xc3\xb3s no hagu\xc3\xa9s perm\xc3\xa8s que un home l\'abat\xc3\xa9s._NEWLINE_El metropolit\xc3\xa0 Pimen, patriarca de Tots els Rus\', el consagr\xc3\xa0 com a primer bisbe de Perm. El nou bisbat i la conversi\xc3\xb3 dels komis de Vitxegda posaren en perill el control que la ciutat de N\xc3\xb2vgorod tenia sobre la regi\xc3\xb3, que n\'era tribut\xc3\xa0ria. Aix\xc3\xad, en 1385, l\'arquebisbe de N\xc3\xb2vgorod, Aleksei (f. 1359-1388) hi envi\xc3\xa0 un ex\xc3\xa8rcit per a eliminar el nou bisbat, per\xc3\xb2 Perm, amb l\'ajut de la ciutat d\'Ustiug, el derrot\xc3\xa0. En 1386, Esteva visit\xc3\xa0 N\xc3\xb2vgorod i l\'any seg\xc3\xbcent, Aleksei i la ciutat reconegueren formalment el bisbat de Perm, fent que el tribut pass\xc3\xa9s a Moscou i que aquesta ciutat comenc\xc3\xa9s a distanciar-se de N\xc3\xb2vgorod i acab\xc3\xa9s controlant l\'imperi. En 1390, conegu\xc3\xa9 a Moscou Sergi de R\xc3\xa0donej. Mor\xc3\xad el 26 d\'abril de 1396 a Moscou, on havia tornat un anys abans.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu cos fou sebollit a l\'esgl\xc3\xa9sia del Salvador de Bor del Kremlin de Moscou, malgrat la petici\xc3\xb3 dels ciutadans de Perm perqu\xc3\xa8 les restes hi fossin trameses. El seu culte ja consta en 1472, quan Pacomi el Serbi parla d\'una lit\xc3\xbargia del sant. Fou canonitzat en 1549 pel patriarca Macari. Durant la invasi\xc3\xb3 polonesa, les restes foren exhumades i amagades. Es trob\xc3\xa0 el b\xc3\xa0cul de sant Esteve, i en 1612 Hetman Chodkiewicz el port\xc3\xa0 al monestir de Suprasl (Litu\xc3\xa0nia), fins que en 1849 fou portat a Perm, on es conserva avui dia._NEWLINE_L\'1 de maig de 1933, l\'esgl\xc3\xa9sia del Salvador de Bor fou enderrocada i les rel\xc3\xadquies del sant foren guardades, per\xc3\xb2 ning\xc3\xba no ha sabut on i la seva localitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s, avui, desconeguda._NEWLINE_Epifani el Savi escrigu\xc3\xa9 una vida i paneg\xc3\xadric d\'Esteve, el Paneg\xc3\xadric de Sant Esteve de Perm, on el qualifica de "creador de les lletres p\xc3\xa8rmiques". Per a historiadors com Serge Zenkovskij, Sant Esteve, juntament amb Epifani el Savi, Sergi de R\xc3\xa0donej i Andrei Rubliov, representen el renaixement espiritual i cultural de la R\xc3\xbassia del final de l\'Edat mitjana.'