b'\n_START_ARTICLE_\nLiteratura aragonesa\n_START_PARAGRAPH_\nLiteratura aragonesa \xc3\xa9s la literatura feta en aragon\xc3\xa8s. L\'aragon\xc3\xa8s no ha gaudit, al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria, del prestigi literari amb el qual compten altres lleng\xc3\xbces rom\xc3\xa0niques de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica.\n_START_SECTION_\nPrimers testimonis\n_START_PARAGRAPH_\nLes Glosses Emilianenses (segle X) s\xc3\xb3n el primer testimoniatge escrit de la llengua aragonesa. Aquesta afirmaci\xc3\xb3, que s\'oposa a qui considera aquestes glosses com a castellanes, se sost\xc3\xa9 en l\'an\xc3\xa0lisi ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, en els quals molts dels trets apareixen com clarament aragonesos. \xc3\x89s el cas de -it- resultant de -ct- (muito, feito), de la diptongaci\xc3\xb3 davant iod (uellos, tiengo), o de certes formes verbals, com les del verb ser, i l\xc3\xa8xiques.\n_START_SECTION_\nLiteratura medieval\n_START_PARAGRAPH_\nPer\xc3\xb2 no ser\xc3\xa0 fins als segles XII i XIII que l\'aragon\xc3\xa8s comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 a tenir major pres\xc3\xa8ncia en els documents escrits. D\'aquest per\xc3\xadode, destaquen el Liber Regum \xe2\x80\x94primera hist\xc3\xb2ria general amb desenvolupament narratiu ampli en una llengua rom\xc3\xa0nica peninsular\xe2\x80\x94, Deu manaments \xe2\x80\x94tractat doctrinal destinat a confessors\xe2\x80\x94 i el Vidal mayor, obra jur\xc3\xaddica on apareixen compilats els furs d\'Arag\xc3\xb3. Textos comRaz\xc3\xb3n feita d\'amor, el Libre dels tres reys d\'orient o la Vida de Santa Mar\xc3\xada Egipciaca presenten clars trets aragonesos. _NEWLINE_ _NEWLINE_Ja en el segle XIV, despunta la personalitat de Juan Fern\xc3\xa1ndez de Heredia, humanista, historiador i autor de la Grant Cr\xc3\xb2nica d\'Espanya i de la Cr\xc3\xb2nica de los Conquiridores, entre altres obres. Va ser tamb\xc3\xa9 qui es va encarregar de traduir a l\'aragon\xc3\xa8s obres cl\xc3\xa0ssiques de l\'Antiguitat, com les Vides paral\xc2\xb7leles de Plutarc. No obstant aix\xc3\xb2, l\'aragon\xc3\xa8s utilitzat en aquestes obres presenta ja un clar polimorfisme, en el qual apareixen castellanismes, catalanismes i cultismes. _NEWLINE_M\xc3\xa9s aragonesa es presenta la Cr\xc3\xb2nica de San Juan de la Pe\xc3\xb1a, del mateix segle, que inclou els versos prosificats d\'una can\xc3\xa7\xc3\xb3 de gesta, el Cantar de la Campana de Huesca, que dataria de fins del segle XII o principis del XIII. Tamb\xc3\xa9 es realitzen altres traduccions en aquesta \xc3\xa8poca, com la del Libro de las maravillas del mundo, llibre de viatges de John Mandeville.\n_START_SECTION_\nLa decad\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del segle XV, amb l\'entrada de dinasties castellanes a Arag\xc3\xb3, la llengua aragonesa patir\xc3\xa0 un progressiu desprestigi social que repercutir\xc3\xa0 en la seva literatura. Els versos d\'Eixim\xc3\xa9n Azn\xc3\xa1riz seran el m\xc3\xa9s destacable d\'un segle en el qual els escriptors aragonesos aniran adoptant, en la seva majoria, la nova llengua de la cort i de les capes altes, el castell\xc3\xa0. D\'aquesta manera, el segle XVI veur\xc3\xa0 ja escriptors aragonesos en llengua castellana, en la qual comptar\xc3\xa0 amb autors de la talla de Baltasar Graci\xc3\xa1n o els germans Lupercio i Bartolom\xc3\xa9 Leonardo de Argensola. No obstant aix\xc3\xb2, aquests segles seguiran veient una important pres\xc3\xa8ncia de l\'aragon\xc3\xa8s en la literatura aljamiada (escrita amb grafia ar\xc3\xa0biga), com s\'aprecia en el Poema de Yu\xc3\xa7uf, estudiat per Men\xc3\xa9ndez Pidal i en molts manuscrits i fragments d\'obres com Les mil i una nits. _NEWLINE_ _NEWLINE_El teatre renaixentista a Arag\xc3\xb3 fou conreat per Jaime de Huete, que va escriure en la primera meitat del segle XVI les seves com\xc3\xa8dies Tesorina i Vidriana, que inclo\xc3\xafen di\xc3\xa0legs procedents del parlar popular amb abundants aragonesismes. La llengua aragonesa, convertida cada vegada m\xc3\xa9s en una llengua d\'\xc3\xa0mbit rural i familiar, adoptar\xc3\xa0 en els segles seg\xc3\xbcents un car\xc3\xa0cter marcadament popular. El segle XVII comptar\xc3\xa0 amb escriptors a\xc3\xafllats que, conscients de les difer\xc3\xa8ncies entre el parla del poble (aragonesa) i l\'adoptada pels escriptors, miraran d\'usar-la per a donar major realisme a les seves obres. Ser\xc3\xa0 el cas de l\'abadessa Ana Abarca de Bolea, autora del poema Alborada al Nacimiemento, i tamb\xc3\xa9 de les "pastoradas" del segle XVIII, en les quals el "repat\xc3\xa1n" s\'expressar\xc3\xa0 sovint en aragon\xc3\xa8s.'