b'\n_START_ARTICLE_\nMaianista\n_START_PARAGRAPH_\nMaianista \xc3\xa9s qui s\'especialitza en l\'estudi de les lleng\xc3\xbces maies o la cultura maia. Per a l\'estudi de la civilitzaci\xc3\xb3 maia, s\'han requerit especialistes de diverses disciplines, entre elles l\'arqueologia, epigrafia, etnologia, ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, hist\xc3\xb2ria, arquitectura, i astronomia.\n_START_SECTION_\nLa conquesta\n_START_PARAGRAPH_\nQuan els conqueridors espanyols van arribar a la regi\xc3\xb3 que habitaven els maies, la cultura es trobava en decad\xc3\xa8ncia, les grans ciutats havien estat abandonades, i les tribus es trobaven rivalitzant entre si. En la pen\xc3\xadnsula de Yucat\xc3\xa1n s\'havia desintegrat la Lliga de Mayap\xc3\xa1n i l\'\xc3\xa0rea s\'havia dividit en 16 jurisdiccions o kuchkabals. Durant un per\xc3\xadode de 20 anys, Francisco de Montejo, Francisco de Montejo i Le\xc3\xb3n "el Mozo" i Francisco de Montejo, el Nebot es van donar a la tasca de conquistar l\'\xc3\xa0rea nord dels maies, finalitzant en 1547. A l\'\xc3\xa0rea del Pet\xc3\xa9n Itz\xc3\xa1, els itz\xc3\xa1 i els couohes (tamb\xc3\xa9 ko\'wojes), van ser conquistats per Mart\xc3\xadn de Urs\xc3\xbaa 150 anys despr\xc3\xa9s, en 1697.\n_START_SECTION_\nEls primers maianistes\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'exist\xc3\xa8ncia de la Nova Espanya no va haver-hi cap inter\xc3\xa8s en l\'estudi de la civilitzaci\xc3\xb3 maia, despr\xc3\xa9s de la Independ\xc3\xa8ncia de M\xc3\xa8xic en el segle XIX la situaci\xc3\xb3 social tampoc va permetre els avan\xc3\xa7os en la mat\xc3\xa8ria. Fins i tot Yucat\xc3\xa1n es va independitzar de la Rep\xc3\xbablica Mexicana dues vegades, per la qual cosa va existir un ambient b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic en la pen\xc3\xadnsula de Yucat\xc3\xa1n que va dificultar l\'exploraci\xc3\xb3 de la zona._NEWLINE_Amb el transcurs del temps, les cr\xc3\xb2niques d\'\xc3\x8dndies escrites en el segle XVI que descrivien grans ciutats, havien estat considerades com a exagerades i fantasioses. Per\xc3\xb2 a la fi del segle XVIII, Palenque i altres ciutats van comen\xc3\xa7ar a ser conegudes, llavors les exageracions dels cronistes van prendre un altre mat\xc3\xads, els erudits van comen\xc3\xa7ar a preguntar-se l\'origen de la construcci\xc3\xb3 d\'aquestes ciutats. En aquesta \xc3\xa8poca es va descartar als ind\xc3\xadgenes com a possibles constructors, perqu\xc3\xa8 eren considerats com a \xc3\xa9ssers inferiors i salvatges que durant el segle XVI cobrien els seus cossos amb pells, vivien en barraques, posse\xc3\xafen armes rudiment\xc3\xa0ries i eren incapa\xc3\xa7os de qualsevol tipus d\'activitat intel\xc2\xb7lectual o creadora. _NEWLINE_El m\xc3\xb3n cient\xc3\xadfic va debatre les probabilitats que els constructors haguessin estat els fenicis, els egipcis o els jueus. Aquest corrent euroc\xc3\xa8ntric d\'opini\xc3\xb3 va arribar fins i tot fins a comen\xc3\xa7aments del segle XIX, \xc3\xa8poca de Lord Kingsborough (Edward King, Vescomte de Kingsborough), autor de The Antiquites of Mexico, qui va afirmar en la seva obra que els abor\xc3\xadgens americans pertanyien a les "Deu Tribus perdudes d\'Israel"_NEWLINE_En 1839, John Lloyd Stephens i Frederick Catherwood van visitar la zona arqueol\xc3\xb2gica de l\'antiga ciutat de Cop\xc3\xa1n a Am\xc3\xa8rica Central, com a primera inst\xc3\xa0ncia deia Stephens i conclo\xc3\xafa que: "Am\xc3\xa8rica, diuen els historiadors, va estar habitada per salvatges, per\xc3\xb2 els salvatges mai van llaurar aquestes pedres".., no obstant aix\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de continuar explorant altres ciutats de la cultura maia, a poc a poc es van ser convencent de la possibilitat que les construccions fossin obra dels nadius locals, en l\'obra "Views" de 1844, Catherwood va esmentar: "El senyor Stephens i jo, despr\xc3\xa9s d\'un examen prec\xc3\xads i comparatiu de les restes antigues, conclu\xc3\xafm que les ru\xc3\xafnes NO s\xc3\xb3n d\'una antiguitat immemorial, obra de races desconegudes, sin\xc3\xb3 que, com ara ho veiem, van ser ocupades i possiblement erigides per les tribus \xc3\xadndies que posse\xc3\xafen el territori en l\'\xc3\xa8poca de la conquesta espanyola, que s\xc3\xb3n la producci\xc3\xb3 d\'una escola d\'art ind\xc3\xadgena, adaptada a les circumst\xc3\xa0ncies naturals del pa\xc3\xads i la pol\xc3\xadtica civil i religiosa que llavors prevalia, i que representen nom\xc3\xa9s analogies lleugeres i accidentals amb les obres de qualsevol poble o qualsevol pa\xc3\xads del Vell M\xc3\xb3n". Per descomptat, part de la comunitat cient\xc3\xadfica va rebatre aquesta asseveraci\xc3\xb3, anys despr\xc3\xa9s en 1862 amb el descobriment de l\'obra de Landa, les primeres conclusions de Stephens i Catherwood es van considerar m\xc3\xa9s serioses._NEWLINE_Cap a 1868 un altre estudi\xc3\xb3s, aquest yukatek, Juan P\xc3\xado P\xc3\xa9rez, conclouria el seu denominat C\xc3\xb2dex P\xc3\xa9rez, que hauria de reconfigurar i enriquir el coneixement de la llengua i de la cultura maia a Yucat\xc3\xa1n d\'aquell llavors. _NEWLINE_A la fi del segle XX, els glifs maias van acabar per ser desxifrats. En l\'actualitat es t\xc3\xa9 un coneixement m\xc3\xa9s profund i complet del significat de l\'escriptura en esteles i en els tres c\xc3\xb2dexs que van sobreviure a l\'acte de fe destructiu que va dur a terme Diego de Landa en el segle XVI.'