b"\n_START_ARTICLE_\nOecophylla\n_START_SECTION_\nTaxonomia\n_START_PARAGRAPH_\nLes formigues teixidores pertanyen al g\xc3\xa8nere de formigues Oecophylla (subfam\xc3\xadlia Formicinae) que contenen dos esp\xc3\xa8cies vives estretament relacionades:  O. longinoda que es pot trobar a l'\xc3\x80frica subsahariana i O. smaragdina trobada al sud de l'\xc3\x8dndia, \xc3\x80sia sud-oriental i Austr\xc3\xa0lia. Estan situats provisionalment en una tribu pr\xc3\xb2pia, Oecophyllini. El g\xc3\xa8nere Oecophylla \xc3\xa9s relativament antic, i s'han trobat 15 esp\xc3\xa8cies f\xc3\xb2ssils en jaciments de l'Eoc\xc3\xa8 al Mioc\xc3\xa8. Polyrhachis i Dendromyrmex s\xc3\xb3n dos g\xc3\xa8neres de formigues teixidores que tamb\xc3\xa9 usen la seda larval en la construcci\xc3\xb3 de nius, per\xc3\xb2 la construcci\xc3\xb3 i arquitectura dels seus formiguers s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s simples que els de Oecophylla, a Austr\xc3\xa0lia. Oecophylla smaragdina es troba en les \xc3\xa0rees costaneres tropicals com l'extrem sud de Rockhampton i al llarg de la zona tropical costanera del Territori del Nord fins Broome, a Austr\xc3\xa0lia Occidental._NEWLINE_Els trets comuns del g\xc3\xa8nere inclouen un primer segment funicular allargat, la pres\xc3\xa8ncia de l\xc3\xb2buls propodeals, coll a la meitat del segment abdominal 3 i g\xc3\xa1ster flexionable sobre el mesosoma. Els mascles tenen arpes pretarsals vestigials.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament de la col\xc3\xb2nia i organitzaci\xc3\xb3 social\n_START_PARAGRAPH_\nLes col\xc3\xb2nies de formigues teixidores s\xc3\xb3n fundades per una o diverses femelles f\xc3\xa8rtils que s'han aparellat (reines). Una reina realitza la seva primera posada d'ous en una fulla i protegeix i alimenta a les larves fins que es desenvolupen en obreres madures. En aquest moment les obreres construeixen formiguers de fulles i ajuden a criar la nova niuada posada per la reina. Com el nombre d'obreres augmenta, es construeixen m\xc3\xa9s formiguers i la productivitat de la col\xc3\xb2nia augmenta considerablement. Les obreres realitzen tasques que s\xc3\xb3n essencials per a la superviv\xc3\xa8ncia de col\xc3\xb2nia, com la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, construcci\xc3\xb3 de nius i defensa de la col\xc3\xb2nia. Com les tasques realitzades per treballadors s\xc3\xb3n espacial i temporalment a\xc3\xafllades, la integraci\xc3\xb3 i la coordinaci\xc3\xb3 d'activitats de les obreres s\xc3\xb3n importants en l'organitzaci\xc3\xb3 de la col\xc3\xb2nia. La creaci\xc3\xb3 d'una col\xc3\xb2nia social complexa i organitzada \xc3\xa9s el resultat de m\xc3\xbaltiples interaccions no aleat\xc3\xb2ries entre formigues que segueixen regles de comportament simples. _NEWLINE_L'intercanvi d'informaci\xc3\xb3 i la modulaci\xc3\xb3 del comportament de les obreres que ocorren durant interaccions obrera-obrera s\xc3\xb3n facilitats per l'\xc3\xbas de senyals de comunicaci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmiques i t\xc3\xa0ctils. Aquests senyals s'utilitzen principalment en contextos com la defensa de la col\xc3\xb2nia i la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3. Les recol\xc2\xb7lectores que ja han tingut \xc3\xa8xit en la seva recerca deixen rastres de feromonas que ajuden a altres obreres a localitzar les noves fonts d'aliment. Els rastres de feromona s'utilitzen tamb\xc3\xa9, per part de les patrulleres, per reclutar obreres contra intrusos en els seus territoris. Juntament amb els senyals qu\xc3\xadmics, les obreres tamb\xc3\xa9 usen senyals de comunicaci\xc3\xb3 t\xc3\xa0ctils, com tocar-se les antenes i el cos per estimular l'activitat en els receptors de senyals. La comunicaci\xc3\xb3 multimodal en el g\xc3\xa8nere Oecophylla contribueix de manera significativa a l'autoorganitzaci\xc3\xb3 de la col\xc3\xb2nia. Com moltes altres esp\xc3\xa8cies de formiga, les obreres de Oecophylla mostren un comportament social de transport com a part del proc\xc3\xa9s de la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, i una obrera portar\xc3\xa0 a una altra en les seves mand\xc3\xadbules i la transportar\xc3\xa0 a un lloc on es requereixi atenci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3 de col\xc3\xb2nies\n_START_PARAGRAPH_\nLes formigues del g\xc3\xa8nere Oecophylla s\xc3\xb3n conegudes pel notable comportament cooperatiu que utilitzen en la construcci\xc3\xb3 de les seves col\xc3\xb2nies. Possiblement la primera descripci\xc3\xb3 del comportament de construcci\xc3\xb3 dels nius de les formigues teixidores va ser realitzada pel naturalista angl\xc3\xa8s Joseph Banks, que va participar en el viatge del capit\xc3\xa0 James Cook a Austr\xc3\xa0lia el 1768. Un extracte del diari de Banks (citat a H\xc3\xb6lldobler and Wilson 1990) s'inclou a continuaci\xc3\xb3:_NEWLINE_Les formigues ... verd com una fulla, i vivint en els arbres, on construeixen un niu, d'una grand\xc3\xa0ria entre el cap d'un home i el seu puny, doblegant juntes les fulles, i pegant amb subst\xc3\xa0ncies blanquinoses que les mantenen unides amb fermesa. Com fan aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s d'all\xc3\xb2 m\xc3\xa9s curi\xc3\xb3s: dobleguen quatre fulles m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplies que la m\xc3\xa0 d'un home, i les col\xc2\xb7loquen en la direcci\xc3\xb3 que han triat. Aix\xc3\xb2 requereix una for\xc3\xa7a molt major de la que aquests animals semblen ser capa\xc3\xa7os de desenvolupar; s'empren realment molts milers en aquest treball conjunt. He vist fins a com es recolzaven una en una altra, dominant una fulla, cadascuna tirant amb tota la seva for\xc3\xa7a, mentre altres s'encarregaven de subjectar la cola. Com s'havien inclinat cap enrere jo no tenia l'oportunitat de veure, per\xc3\xb2 es va mantenir subjecte per la for\xc3\xa7a principal, jo vaig fer una prova interrompent a un grup, de manera que una fulla es va separar de la resta, retornant-a la seva posici\xc3\xb3 natural, i vaig tenir l'oportunitat de provar amb el meu dit la for\xc3\xa7a que van haver d'utilitzar aquests petits animals._NEWLINE_La capacitat de les formigues teixidores de construir espaioses col\xc3\xb2nies de fulles ha contribu\xc3\xaft sens dubte al seu \xc3\xa8xit ecol\xc3\xb2gic. La primera fase en la construcci\xc3\xb3 del niu implica progressivament a obreres que inspeccionen el potencial niu de fulles tirant de les vores amb les seves mand\xc3\xadbules. Quan unes formigues han doblegat amb \xc3\xa8xit una fulla o col\xc2\xb7locat la seva vora cap a l'altre, altres obreres properes s'uneixen a l'esfor\xc3\xa7. La posibilitat que una obrera que s'uneixi a l'esfor\xc3\xa7 conjunt dep\xc3\xa8n de la grand\xc3\xa0ria del grup, i les obreres mostren una probabilitat m\xc3\xa9s alta d'unir-se quan la grand\xc3\xa0ria de grup \xc3\xa9s notable. Quan la dist\xc3\xa0ncia entre dues fulles est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l'abast d'una formiga sola, les obreres formen cadenes amb els seus cossos agafant a una altra pel pec\xc3\xadol (cintura). Intr\xc3\xadnseques cadenes m\xc3\xbaltiples treballant en conjunt sovint acostumen a unir grans fulles durant la construcci\xc3\xb3 d'una col\xc3\xb2nia. Una vegada que ajunten les vores de les fulles, altres obreres porten larves de nius ja constru\xc3\xafts usant les seves mand\xc3\xadbules. Aquestes obreres sostenen i manipulen les larves de tal manera que fan que secreten la seda. Aquestes nom\xc3\xa9s poden produir una determinada quantitat de seda, de manera que la larva haur\xc3\xa0 de fer cris\xc3\xa0lida sense capoll. Llavors les obreres maniobren entre les fulles de forma coordinada per unir-les unes a les altres. Les col\xc3\xb2nies de les formigues teixidores s\xc3\xb3n generalment de forma l\xc3\xadptica i varien en grand\xc3\xa0ria, des d'una sola fulla petita doblegada i lligada a si mateixa, fins a grans col\xc3\xb2nies formades per moltes fulles i que mesuren m\xc3\xa9s de mig metre de longitud. El temps requerit per construir una col\xc3\xb2nia varia segons el tipus de fulla i la seva eventual grand\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 sovint un formiguer gran pot ser incorporat en for\xc3\xa7a menys de 24 hores. Encara que les col\xc3\xb2nies de les formigues teixidores s\xc3\xb3n fortes i impermeables a l'aigua, les treballadores de grans col\xc3\xb2nies construeixen cont\xc3\xadnuament nous nius per substituir els vells o els danyats per les tempestes.\n_START_SECTION_\nInteracci\xc3\xb3 positiva i negativa amb les plantes\n_START_PARAGRAPH_\nLes grans col\xc3\xb2nies d'Oecophylla consumeixen quantitats significatives d'aliment, i les obreres maten cont\xc3\xadnuament una gran varietat de artr\xc3\xb3podoss (principalment insectes) prop dels seus formiguers. Els insectes no s\xc3\xb3n consumits nom\xc3\xa9s per les obreres, sin\xc3\xb3 que aquesta font de prote\xc3\xafnes \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria per al desenvolupament de les cries. Com les obreres de les formigues teixidores cacen i maten a insectes que s\xc3\xb3n par\xc3\xa0sits potencialment nocius per a la planta, els arbres que les alberguen gaudeixen d'aquest avantatge. Aquestes formigues s'han utilitzat tradicionalment com control biol\xc3\xb2gic en horts de c\xc3\xadtrics en Xina i el Sud-est Asi\xc3\xa0tic des d'almenys l'any 400 A. D. _NEWLINE_Molts estudis han mostrat l'efic\xc3\xa0cia de la utilitzaci\xc3\xb3 de formigues teixidores com a agents naturals de biocontrol contra plagues agr\xc3\xadcoles. _NEWLINE_La utilitzaci\xc3\xb3 d'aquestes formigues com a agents de control biol\xc3\xb2gic ha estat especialment efica\xc3\xa7 en els cultius de fruiters, en particular en Austr\xc3\xa0lia i el Sud-est Asi\xc3\xa0tic. Els arbres fruiters que s\xc3\xb3n el niu de les formigues teixidores produeixen fruites de major qualitat, mostren menys danys en les fulles i requereixen una menor aplicaci\xc3\xb3 de pesticides sint\xc3\xa8tics. Els agricultors del Sud-est Asi\xc3\xa0tic sovint construeixen ponts de corda entre arbres i horts per atreure a les formigues als arbres que no compten amb aquests insectes. Les col\xc3\xb2nies establertes s\xc3\xb3n complementades amb menjar per promoure un creixement m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid i evitar la seva emigraci\xc3\xb3._NEWLINE_Les col\xc3\xb2nies d'Oecophylla no sempre s\xc3\xb3n beneficioses per a les plantes amfitriones. Alguns estudis indiquen que la pres\xc3\xa8ncia de col\xc3\xb2nies d'Oecophylla tamb\xc3\xa9 pot tenir efectes negatius en el desenvolupament de les plantes, per provocar una reducci\xc3\xb3 en el consum de fruita per part d'alguns mam\xc3\xadfers i aus, comportant, aix\xc3\xad, la disminuci\xc3\xb3 de la dispersi\xc3\xb3 de les llavors i reduint la mitjana de visites a les flors per part d'insectes voladors, inclosos els polinitzadors. Les formigues teixidores tamb\xc3\xa9 influeixen negativament en la productivitat de l'arbre perqu\xc3\xa8 protegeixen a insectes que s'alimenten de la seva saba, com Coccoidea, i insectes de la fam\xc3\xadlia Cicadellidae, perqu\xc3\xa8 les formigues s'alimenten de les seves secrecions. Protegint a aquests insectes dels seus depredadors, augmenta la seva poblaci\xc3\xb3 i augmenta el dany que causen als arbres."