b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesc de Paula Mart\xc3\xad Mora\n_START_SECTION_\nCarrera\n_START_PARAGRAPH_\nVa publicar el seu primer llibre d'estenografia espanyola, pr\xc3\xb2piament dit, a Madrid el 1803, \xc2\xabTachigrafia castellana, o art d'escriure amb tanta velocitat com es parla i amb la mateixa claredat que l'escriptura comuna\xc2\xbb. Tot i posseir la seva obra un car\xc3\xa0cter original, Mart\xc3\xad es va inspirar en Samuel Taylor i Jean Coulon de Th\xc3\xa9venot. El seu primer assaig, datat el 1800, va ser tamb\xc3\xa9 una adaptaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s literal de Taylor._NEWLINE_El 1804, despr\xc3\xa9s d'haver ensenyat el seu curs durant un any, l'autor va fer alguns petits canvis, com la supressi\xc3\xb3 de la vocal i, excepte en alguns casos, l'augment de les terminacions, la representaci\xc3\xb3 dels pronoms personals, precisi\xc3\xb3 de les normes per a alguns exemples dubtosos, etc. Aquestes reformes van obligar a publicar un suplement a la seva primera edici\xc3\xb3, el nombre de les terminacions, en concret, es va elevar de catorze a divuit, i despr\xc3\xa9s va quedar en disset._NEWLINE_Les tres edicions seg\xc3\xbcents van apar\xc3\xa8ixer el 1813, 1821 i 1824, per\xc3\xb2 no difereixen gaire entre si. Una d'aquestes edicions cont\xc3\xa9 un dibuix de la m\xc3\xa0 de Mart\xc3\xad, amb inscripcions en car\xc3\xa0cters taquigr\xc3\xa0fics. Les seves obres liter\xc3\xa0ries i dram\xc3\xa0tiques li van valer certa reputaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 va ser gr\xc3\xa0cies a la taquigrafia que se'l coneix. Les seves investigacions taquigr\xc3\xa0fiques li van valer el t\xc3\xadtol de membre de la Reial Societat Econ\xc3\xb2mica Matritense._NEWLINE_El 1808, va publicar a Madrid un tractat sobre la \xc2\xabPoligrafia; o Art d'escriure en volum de diferents maneres\xc2\xbb segons diversos autors antics, incl\xc3\xb2s Tritemio.\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia i mort\n_START_PARAGRAPH_\nVa tenir dos fills. Un d'ells, \xc3\x80ngel Ramon Mart\xc3\xad, va presentar el 1820 el sistema del seu pare a Portugal amb l'ajuda de Pere Barinaga, que publicaria a N\xc3\xa0pols el 1828 una adaptaci\xc3\xb3 a la llengua italiana. Ramon Mart\xc3\xad va dirigir tamb\xc3\xa9 el \xc2\xabDiari de Sessions\xc2\xbb, amb ajuda de col\xc2\xb7laboradors. La filla de Mart\xc3\xad, Maria, es va casar amb Sebasti\xc3\xa0 Eugenio Vela, l'alumne preferit del seu pare. En un estat de salut delicat, el fam\xc3\xb3s esten\xc3\xb2graf va morir a Lisboa el juliol de 1827.\n_START_SECTION_\nHomenatge p\xc3\xb2stum\n_START_PARAGRAPH_\nAl Parc del Retiro de Madrid es va erigir un monument a la seva mem\xc3\xb2ria, en el bust es pot llegir: \xc2\xabA Francesc de Paula Mart\xc3\xad Mora, inventor de la taquigrafia espanyola. 1761-1827\xc2\xbb, i en el frontis un text llat\xc3\xad: \xc2\xabCurrant verba licet, manus est velocior illis: Nondum lingua suum, dextra peregit opus.\xc2\xbb."