b'\n_START_ARTICLE_\nCreek\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEren agricultors, conreaven blat de moro, p\xc3\xa8sols i carabasses, de la qual cosa se n\'encarregaven els dones. Cada fam\xc3\xadlia disposava d\'un petit hort conreat per les dones de la propietat; endem\xc3\xa9s, cada vila tenia un hort comunal que era organtizat en seccions familiars. Cada fam\xc3\xadlia recollia pel seu propi \xc3\xbas, per\xc3\xb2 una porci\xc3\xb3 sempre era guardada en el graner comunitari. La cacera i la pesca eren importants com a suplement. Cada vila tenia territoris de cacera, alguns dels quals arribaven a 320-480 kil\xc3\xb2metres lluny. Ca\xc3\xa7aven amb arcs, fletxes i llances de canya, per\xc3\xb2 a l\'arribada dels europeus adoptaren els fusells. Eren d\'al\xc3\xa7ada mitjana, el color de cara entre groc i gaireb\xc3\xa9 blanc._NEWLINE_Vivien en ciutats, que es dividien en blanques, encarregades de la pau i dels afers civils i que controlaven el poder executiu de la Confederaci\xc3\xb3, i roges, encarregades dels afers militars i preparades per a la guerra i que controlaven el legislatiu i el judicial. La principal era Okmulgee. Cada ciutat era fortificada i tenia una pla\xc3\xa7a o mercat comunal al voltant del qual s\'agrupaven les cases, les quals tenien una estructura rectangular de quatre parets enganxades amb pals i fang embardissat. Les cases tenien el sostre caigut, cobert de palla o escor\xc3\xa7a, amb forats per al fum._NEWLINE_Des del 1865 dominaren les ciutats roges. Nogensmenys, les ciutats no eren permanentment blanques o roges, sin\xc3\xb3 que podien canviar quan era ven\xc3\xa7uda quatre cops per una ciutat de l\'altra banda en el joc de pilota, esport molt dur que substitu\xc3\xafa la guerra. Les ciutats eren unitats sociopol\xc3\xadtiques equivalents als tribus, compostes de persones pertanyents a un centre cerimonial, una pla\xc3\xa7a quadrada. Parlaven muskogi i hitchiti, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 alibamu, koasati, natchez i yuchi, tot i que el muskogee era la llengua de la confederaci\xc3\xb3._NEWLINE_Els centres cerimonials eren anomenats chafoka. Consisitien en rotondes circulars fetes de morter amb sostre d\'argila i escor\xc3\xa7a. Tenien temples, que eren edificis amb forma de c\xc3\xbapula coberts de pals sobre un monticle de vuit peus, el qual gaudia d\'unes escales tallades a l\'entrada del temple. A cada vila hi havia una pla\xc3\xa7a central i un lloc per jugar a chunckey, un popular joc de pilota, i tamb\xc3\xa9 el lloc on els presoners eren cremats lligats en pals. Cada fam\xc3\xadlia tenia dues cases, una d\'hivern amb sostre de palla o escor\xc3\xa7a i una llar enmig, i una cabana oblonga d\'estiu, i si eren moltes, agrupades davant un foc. _NEWLINE_Socialment, es dividien en 46 o 50 clans maternals (dels quals 23 eren hitchitis), de car\xc3\xa0cter tot\xc3\xa8mic, distribu\xc3\xafts desigualment entre les ciutats on s\'encarregaven de diferents oficis, alhora que s\'encarregaven de castigar els assassinats. Cada clan tenia el seu consell anyal, i grups de clans podien reunir-se ocasionalment. A cada vila els clans tenien dues divisions, la blanca, relacionada amb la pau, i la chiloki ("parla diferent"), combinaci\xc3\xb3 de blanc i vermell. Alhora, cada vila era independent i era governada per un miko (cap) d\'un clan escollit junt a un "cap bess\xc3\xb3" posat per un altre clan. Eren ajudats per dos edils, un portaveu de pau i un portaveu de guerra anomenat tustennuggihlako (gran cap), i un Consell d\'Homes Estimats escollits entre els guerrers dels diferents clans. Temps m\xc3\xa9s tard, un altre grup o heniha, generalment del clan blanc, va prendre for\xc3\xa7a autoritat en el consell. _NEWLINE_Donaven gran import\xc3\xa0ncia als rangs, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s als m\xc3\xa8rits propis que no pas als heretats. Com la majoria de pobles del SE, es tatuaven tot el cos. Cada tatuatge era una ins\xc3\xadgnia oficial d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 que era infant fins que assolia el rang de guerrer. Tamb\xc3\xa9 duien abillaments de cuir i plomes. No mataven els personers, sin\xc3\xb3 que els seus fills, lliures, passaven a formar part de la tribu. El seu principal ritual era el Poskit\xc3\xa1 o Festa del Moresc Verd, celebrada un cop l\'any a la chakofa de la ciutat, i que podia durar vuit dies.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons sembla, podrien ser descendents dels creadors de la cultura mississipiana dels Mount Builder, com els cherokees i iroquesos (complex de Moundville, vora Birmingham (Alabama), amb 20 t\xc3\xbamuls grans a dos costats d\'una pla\xc3\xa7a rectangular). El 1539 l\'espanyol Hernando de Soto visit\xc3\xa0 Cahokia Mounds i descriur\xc3\xa0 el seu territori, com tamb\xc3\xa9 ho faria Tristan de Luna el 1559. No se sap ben b\xc3\xa9 quan es va fundar la federaci\xc3\xb3. Durant el segle XVII vivien als marges del Mississip\xc3\xad, i al segle seg\xc3\xbcent, amb 4.000 guerrers, ja dominaven tota Alabama i Ge\xc3\xb2rgia, ja que formaven entre 70 i 80 viles amb 7-8.000 habitants cadascuna. Fins aleshores la confederaci\xc3\xb3 havia mantingut lligams for\xc3\xa7a llunyans i febles, i fins al segle XVIII no es va instituir el Consell Anyal de la Confederaci\xc3\xb3 (aleshores tenien 20 viles i 20.000 habitants)._NEWLINE_S\'aliaren amb els anglesos en la Guerra Apalachee del 1703-1708 i durant la Guerra Yamasee del 1715-1728, alhora que atacaven les tribus de Florida (timuquanan, caluses) i hostilitzaren als espanyols. Van vendre a Oglethorpe llurs drets sobre la costa de Ge\xc3\xb2rgia. Durant la Guerra del 1755-1762 van ajudar als anglesos contra els francesos i llurs aliats potawatomi, ottawa i chippewa. Els caps dels creek de l\'alt Canadian foren Little Doctor, Opothleyahola, Tamarthla Micco, Tukabatchee Micco (m. 1859) i Echo Harjo (1859-1861)._NEWLINE_El 7 d\'octubre del 1763 el cap Yahya Tustanage o Gran Morter va signar la Convenci\xc3\xb3 d\'Augusta amb els anglesos, per la qual es delimiten les fronteres de la col\xc3\xb2nia de Georgia i renuncien a la zona costanera de Georgia a canvi de restringir la colonitzaci\xc3\xb3 blanca al seu territori, de manera que no secund\xc3\xa0 la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 de Pontiac. Per\xc3\xb2 el cap creek m\xc3\xa9s important de l\'\xc3\xa8poca fou Alexander McGillivray (1759-1793), fill d\'un comerciant escoc\xc3\xa8s, Lachlan McGillivray, i de la mestissa creek Sehoy Marchand; comerciant probrit\xc3\xa0nic, durant la guerra d\'independ\xc3\xa8ncia dels EUA fou probrit\xc3\xa0nic, per\xc3\xb2 el 1783-1793 signaria acords amb els EUA, qui el farien brigadier general, i amb Espanya. Fou partidari de no vendre la terra als blancs, en contra del parer d\'altres caps com Hopoithle Mico de Tallahassee i Eneah Mico de Cussetta, que se sospiten que el van fer assassinar. Tamb\xc3\xa9 van redactar una constituci\xc3\xb3 escrita i escolliren un Consell Nacional Creek._NEWLINE_El 1811 es produ\xc3\xad la revolta dels Red Sticks, dirigits per Hillis Hadjo o Crazy Medicine (Josiah Francis 1770-1818) profeta indi influ\xc3\xaft per Sekaboo, profeta amb Tecumseh, Cusseta Tustunnige (High Head Jim), Paddy Walsh i Peter MacQueen en suport de la revolta de Tecumseh. En general, vacil\xc2\xb7laren a l\'hora de donar-lo suport, per\xc3\xb2 la pressi\xc3\xb3 de la frontera i la propaganda brit\xc3\xa0nica decid\xc3\xad als Upper a sumar-se a la guerra. _NEWLINE_En esvair-se la revolta de Tecumseh i iniciar els brit\xc3\xa0nics la Guerra del 1812, els creek es revoltaren i iniciaren la Guerra Creek quan el 27 de juliol del 1813 venceren als blancs a Burnt Corn, despr\xc3\xa9s de la qual Hillis Harjo va construir la vila sagrada d\'Ecunchatee; per\xc3\xb2 el 30 d\'agost del 1813 els Red Sticks atacaren 553 colons fronterers a Lake Tensaw (Nord de Mobile) i massacraren Fort Mims (250 morts). Aix\xc3\xb2 don\xc3\xa0 l\'excusa perfecta al general Andrew Jackson per atacar Tallasahatchee i Talladega, matant moltes dones i nens. Endem\xc3\xa9s, el 27 de mar\xc3\xa7 del 1814 venc\xc3\xa9 els creek a Horsehoe Bend (Tohopeka, Alabama), on mat\xc3\xa0 800 creek i va fer 500 presoners. D\'aquesta manera, els obligaria el 9 d\'agost del 1814 a signar el Tractat de Fort Jackson, pel qual hagueren de cedir 23 milions d\'acres, la meitat del seu territori. Endem\xc3\xa9s, el 1815 va cremar Ecunchatee i el 1818 va fer penjar de la forca Hillis Hadjo i Himollemico._NEWLINE_El 12 de febrer del 1825 els Estats Units signaren el Tractat d\'Indian Springs amb el cap dels Lower Creek, William McIntosh de Coweta, pel qual va vendre la major part de les terres creek a canvi de marxar a Oklahoma. Aquest motiu provoc\xc3\xa0 que el 29 d\'abril el Consell Nacional Creek el condemn\xc3\xa9s a mort i fos executat per Menawa d\'Okfuskee, cap dels Red Sticks, i Etomne Tustunnugee. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 la sort era decidida. El 1828 el president Andrew Jackson va ignorar tots els tractats fets amb els indis i recolza les accions dels estats: no se\'ls pot obligar a marxar cap a l\'Oest, per\xc3\xb2 si decideixen quedar-se, hauran d\'acomodar-se a les lleis estatals, que destrueixen llurs drets tribals i personals, alhora que els exposa a vexacions inacabables i a la invasi\xc3\xb3 de colons blancs que volen llurs terres. En canvi, si decideixen marxar, els ofereix terres i ajuda econ\xc3\xb2mica per tirar endavant. Aix\xc3\xad, uns 22.000 creek d\'Alabama decidiren signar el Tractat de Washington, pel qual cedeixen 5 milions d\'acres, dels quals dos milions serien per a creeks particulars, que els podien quedar-se a Alabama sota protecci\xc3\xb3 federal, o vendre\'ls. Per\xc3\xb2 molts passaven fam, i les terres foren enva\xc3\xafdes pels especuladors, cosa que provocaria la Guerra Creek del 1836 quan un grup d\'indis afamats atacaren les granges dels blancs a la recerca de menjar. Jackson consider\xc3\xa0 aleshores que havien violat el tractat i els va fer traslladar encadenats sota vigil\xc3\xa0ncia militar en grups de dos o tres mil, amb les dones i nens a la rereguarda, i sense compensaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Els caps dels creek d\'Arkansas fou William McKintosh (1795-1825), Roley McKintosh (1828-1859) i Motey Canard (1859-1861)._NEWLINE_Per altra banda, uns 800 voluntaris creek que lluitaven amb els EUA contra els seminola sota la promesa de quedar-se a la tornada amb la protecci\xc3\xb3 federal, van veure com llurs fam\xc3\xadlies eren atacades pels saquejadors blancs \xc3\xa0vids de terres, robaren, expulsaren i violaren les dones. L\'ex\xc3\xa8rcit les tanc\xc3\xa0 a un camp de concentraci\xc3\xb3 a Mobile Bay, on moriren milers de fam i malalties. Quan els guerrers tornaren, tamb\xc3\xa9 foren obligats a emigrar. I dels 611 que creuaren el Mississip\xc3\xad, en moriren 311. _NEWLINE_Entre el 1836 i el 1840 foren despla\xc3\xa7ats cap a Oklahoma, i separats dels osage per una franja de 90 kil\xc3\xb2metres; es van veure obligats a fer pactes amb comanxes i wichita. Un dels primers a arribar fou Roley MacKintosh, fill de William, amb 3.000 seguidors el 1837. Per altra banda, Opothleyahola fou un dels caps principals dels conservaduristes. Endem\xc3\xa9s, el 1835 els metodistes fundaren el diari en muskogee per a infants Istutsi in Naktsoka. Els upper (dirigits per Daniel MacKintosh, James Smith i George Stindham, arist\xc3\xb2crata i propietari d\'esclaus) foren m\xc3\xa9s influents i progressius, i per aix\xc3\xb2, durant la guerra civil del 1860-1865, van tenir tractes amb els Estats Confederats d\'Am\xc3\xa8rica, mentre que els Lower (Coweta Mico Lotchochee i Oktarhassars Harjo, m\xc3\xa9s conegut com a Sands), m\xc3\xa9s assedegats de sang, van donar suport a la Uni\xc3\xb3, cosa que provoc\xc3\xa0 divisions i enfrontaments interns entre ells. _NEWLINE_Durant la guerra civil els caps foren Sands pels Upper Creek i Samuel Chocote pels Lower creek. El 1867 es van veure obligats a adoptar una nova constituci\xc3\xb3 (Constitution of Nation Creek) i van fer un govern segons el sistema dels EUA. Samuel Chocote, pastor metodista, en fou el primer president del 1867 al 1879; aix\xc3\xb2 provocaria la revolta dels sectors m\xc3\xa9s conservacionistes, dirigits per Sands, qui amb 300 partidaris va intentar donar un cop d\'Estat. Lochar Harjo fou nomenat cap adjunt dels Creek del 1875 al 1875, i apaivag\xc3\xa0 els \xc3\xa0nims; fou substitu\xc3\xaft per Locher Harjo (1875-1875) i Ward Coachman (1876-1879), per\xc3\xb2 el 1879 Checote fou reescollit president i es repet\xc3\xad el conflicte amb guerres el 1881 i 1883 fins a la detenci\xc3\xb3 dels caps, Sands i Ispaphechar. El 1883 fou nomenat president Joseph Perryman (1883-1887), Legus Perryman (1887-1895), Edward Bullette (1895) i Sparhecher (1895-1899)._NEWLINE_El 1887 tradu\xc3\xafren la b\xc3\xadblia al muskogee i bona part de la tribu fou convertida a la secta baptista. El darrer president creek, Pleasant Porter (1899-1907), intent\xc3\xa0 impedir l\'Allotment Act del 1881 i la constituci\xc3\xb3 de l\'Estat d\'Oklahoma, per\xc3\xb2 no ho pogu\xc3\xa9 impedir i el 1907 hagu\xc3\xa9 de cessar el govern tribal, de manera que continuarien de manera oficiosa. Cap al 1909 eren 49 viles, governades per la House of Warriors (Congr\xc3\xa9s) i la House of Kings (Senat). _NEWLINE_EL 1901 hagueren de signar un tractat amb la Comissi\xc3\xb3 Dawes per a parcel\xc2\xb7lar les terres entre els 18.761 membres de la seva tribu, dels quals 11.952 eren indis purs i 6.809 eren negres i mestissos. Per\xc3\xb2 el 1900-1901 es produiria la revolta de Crazy Snake o Chitto Hanjo contra els efectes de la Dawes Act, que acab\xc3\xa0 amb nombrosos detinguts i tancats en centre penitenciaris nord-americans._NEWLINE_Durant els anys posteriors lluitaren pel reconeixement d\'un govern tribal propi i per la recuperaci\xc3\xb3 de les terres que havien hagut de vendre, cosa que els empenny\xc3\xa9 a la mis\xc3\xa8ria. Alguns es convertiren a la Native American Church. Tot i aix\xc3\xad van nomenar presidents no reconeguts per EUA: Moty Tiger (1907-1917), George W. Grayson (1917-1920), Washington Grayson (1921-1923), George Hill (1923-1928), Henry Harjo (1930), Peter Ewings (1931), Roley Canard (1935-1939), Alex Noon (1939-1943), Roley Canard (1943-1951), John Davis (1951-1955), Roley Buck (1955-1957), Turner Bear (1957-1961) i W. E. Dode Mackintosh (1961-1971)._NEWLINE_El 1971 els permeteren formar de nou un govern tribal. Claude Cox en fou elegit president del 1971 al 1991, i el 1975 redactaren una nova constituci\xc3\xb3. Alhora, Phillip Deere (1920-1985), l\xc3\xadder espiritual dels creek d\'Oklahoma, cap tradicionalista i descendent de resistents, pass\xc3\xa0 a formar part de la direcci\xc3\xb3 de l\'AIM el 1982 i tamb\xc3\xa9 form\xc3\xa0 part del IITC en representaci\xc3\xb3 dels creek i fund\xc3\xa0 el Cercle of Traditional Indian Elders. El 1991 fou escollit nou president creek Billy Fife, que el 1995 fou substitu\xc3\xaft per Robert Perry Beaver. El 1999 fou escollit A. D. Ellis, actual president.'