b'\n_START_ARTICLE_\nHabitatge al carrer Basea, 2-6\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'edifici es desenvolupa actualment en una illa irregular delimitada pels carrers Basea (cap al nord), de la Nau (n\xc3\xbam.3 vers l\'oest), de la Tarongeta (N\xc3\xbam. 7; al sud) i, finalment, Argenteria, pel costat m\xc3\xa9s septentrional (Pla\xc3\xa7a de V\xc3\xadctor Balaguer)._NEWLINE_La finca es mostra avui dia com un edifici destacat en el seu entorn urb\xc3\xa0, tot disposant de quatre nivells d\'al\xc3\xa7at cap a la banda m\xc3\xa9s septentrional i un m\xc3\xa9s cap a l\'oest per l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un cos torrejat. La finca presenta una planta poligonal regular amb un pati central descobert, al voltant del qual actualment s\'organitzen els accessos als diferents pisos._NEWLINE_L\'edifici disposa de tres fa\xc3\xa7anes de cronologia i realitzaci\xc3\xb3 dissemblants. La del carrer Basea mostra uns clars or\xc3\xadgens medievals, visibles a alguns dels elements estructurals conservats en ella com la solana o galeria del darrer pis i bona part del parament que \xc3\xa9s visible actualment. Tot i aix\xc3\xad, semblen identificar-se tamb\xc3\xa9 altres intervencions posteriors als projectes arquitect\xc3\xb2nics medievals, visibles especialment a les obertures de diversa tipologia i cronologia. Tot i que estem davant d\'un parament d\'origen medieval, la pr\xc3\xa0ctica totalitat de les obertures de la planta baixa es correspondrien amb una operaci\xc3\xb3 que caldria situar al voltant de la fi del segle XVI o primera meitat del segle XVII. Aquesta concreci\xc3\xb3 \xc3\xa9s possible, gr\xc3\xa0cies a la tipologia que mostren les finestres de gran format i reixa, per\xc3\xb2 especialment per la fesomia i acabat de la gran porta adovellada que hom suposa era l\'acc\xc3\xa9s principal a la finca en les cronologies que estem definint._NEWLINE_Concretament la porta presenta com principal caracter\xc3\xadstica el fet que es tracta d\'una gran obertura adovellada amb un extrad\xc3\xb3s configurat amb un mig punt, mentre que el seu intrad\xc3\xb3s es mostra un arc escarser. Aquestes caracter\xc3\xadstiques fan pensar en la seva construcci\xc3\xb3 en un moment de transici\xc3\xb3 estil\xc3\xadstica entre el segle XVI i el XVII. Tanmateix, al costat de dita porta, es localitza una finestra que disposa d\'una llinda de guardapols motllurat i que haur\xc3\xadem d\'emmarcar tamb\xc3\xa9 dins d\'aquestes cronologies dels segles XVI- XVII ja apuntades._NEWLINE_Pel que fa les finestres, identifiquem dos tipus clarament diferenciats. En primer lloc, el model de gran format amb reixa que amb dos exemples en aquest ras de planta baixa i bona part de les finestres dels nivells superiors. Destaca d\'aquest model -for\xc3\xa7a singular i mancat de paral\xc2\xb7lels al casc antic barcelon\xc3\xad- el gran dimensionat de la llinda, i de manera destacada, la pres\xc3\xa8ncia en aquella, del que interpretem com una mena de guardapols motllurat. Aquest element, que per la seva fesomia no respon als acabats edilicis barcelonins propis d\'\xc3\xa8poca moderna (s.XVII i XVIII) -amb llindes sense acabat en el seu frontis- per\xc3\xb2 tampoc als models que s\xc3\xb3n propis de les obertures tardo medievals o renaxentistes, on el guardapols si que \xc3\xa9s un element clarament destacat del programa decoratiu de les obertures. Ser\xc3\xadem, per tant, davant d\'un acabat que "a priori" podria respondre a un moment de transici\xc3\xb3 entre els models renaxentistes i els barrocs i l\xc3\xb2gicament apuntaria al moment cronol\xc3\xb2gic que venim assenyalant. Haur\xc3\xadem de fer esment per\xc3\xb2, que la finestra gran m\xc3\xa9s occidental disposa d\'un balc\xc3\xb3 molt probablement obra d\'una reforma del segle XVIII. Aquesta tipologia de balc\xc3\xb3 es va estandarditzar al segle XVIII, tot consistint en l\'encoratjament d\'una estructura met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica en volad\xc3\xads, on es disposa un paviment de rajoles (generalment b\xc3\xadcromes) i una barana de ferro que combina els barrots llisos amb d\'altres helico\xc3\xafdals._NEWLINE_L\'altra tipologia de finestra que tamb\xc3\xa9 es pot detectar a la fa\xc3\xa7ana del carrer Basea es correspon amb un model d\'obertura m\xc3\xa9s petita i amb reixa interior i que es podria relacionar amb unes cronologies anteriors -molt probablement renaixentistes - al model anteriorment descrit._NEWLINE_Quant a la fa\xc3\xa7ana que d\xc3\xb3na al carrer de la Nau, cal destacar la seva singularitat arquitect\xc3\xb2nica i patrimonial, ja que estem davant de l\'antiga mitgera de la finca que fou transformada en frontis de l\'edifici despr\xc3\xa9s de les obres d\'obertura de la Via Laietana a principi del segle XIX. \xc3\x89s per aquest motiu que a l\'al\xc3\xa7ada del primer pis de la fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s visible un gran arc adovellat de pedra -actualment cegat- que en origen permetia la comunicaci\xc3\xb3 amb un volum arquitect\xc3\xb2nic constru\xc3\xaft cap a aquesta banda de la finca. Aquest arc es localitza concretament al cos torrejat ja esmentat anteriorment que disposa d\'un nivell m\xc3\xa9s d\'al\xc3\xa7ada que la resta de l\'edifici i que es configura com un dels testimonis m\xc3\xa9s rellevants de torre medieval projectada en una casa particular a la ciutat de Barcelona._NEWLINE_Finalment, localitzar\xc3\xadem la darrera fa\xc3\xa7ana de la finca, la que afronta al carrer Tarongeta. El revestiment de ciment P\xc3\xb2rtland que recobreix bona part del frontis fa pr\xc3\xa0cticament impossible determinar el marc cronol\xc3\xb2gic i entitat patrimonial d\'aquesta part de l\'edifici_NEWLINE_A l\'interior de la finca, cal remarcar la banda de la planta baixa cap al carrer Basea, actualment ocupada per una escola de cuina. Val a dir que de l\'observaci\xc3\xb3 dels nombrosos materials i elements estructurals presents a aquest nivell, es pot afirmar que la seva configuraci\xc3\xb3 interior \xc3\xa9s resultat de nombroses compartimentacions internes realitzades al llarg del temps. Cal destacar en aquest sentit el grans arcs adovellats de pedra, la tipologia dels quals apunta a cronologies del segle XIII i que podem definir com arcs mitgers que origin\xc3\xa0riament permetien la circulaci\xc3\xb3 i compartimentaci\xc3\xb3 de l\'espai de la planta baixa segons les necessitats del moment. De la mateixa manera, es conserva una altra porta adovellada que, tot i haver estat parcialment modificada a la zona dels muntats, cal emmarcar dins de la mateixa cronologia medieval._NEWLINE_Un dels elements m\xc3\xa9s destacats d\'aquesta planta baixa \xc3\xa9s un gran arc carpanell adovellat de pedra que imposta a sobre de dos columnes de gran robustesa. Aquest arc est\xc3\xa0 \xc3\xadntimament relacionat -des del punt de vista estructural i cronol\xc3\xb2gic- amb la gran portada de la fa\xc3\xa7ana i constitu\xc3\xafen l\'eix de comunicaci\xc3\xb3 i pas natural vers el pati central de la finca._NEWLINE_El pati de la finca es troba actualment dividit com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia dels processos de compra-venda i arrendament als que ha estat sotmesa la finca al llarg del temps. Aix\xc3\xad, l\'acc\xc3\xa9s a aquest nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s possible des de la porta localitzada a la fa\xc3\xa7ana del carrer de la Nau. Al pati encara es conserva l\'escala noble de pedra que en el projecte original medieval fou concebuda per donar acc\xc3\xa9s directe a la planta noble localitzada al primer pis. Actualment aquesta escala permet accedir al vest\xc3\xadbul localitzat al primer nivell i des del qual es desenvolupa una escala de ve\xc3\xafns que condueix a la resta de nivells._NEWLINE_Encara es conserven, al frontis on s\'adossa l\'escala noble, els testimonis d\'algunes de les obertures medievals, com un petit arc de mig punt que hauria format part d\'una galeria avui desapareguda i la finestra coronella de tres obertures i llinda trilobulada. Al primer pis (antiga planta noble) es conserva un gran finestral pertanyent a una de les intervencions barroques i que actualment es troba parcialment encegat per fer una obertura m\xc3\xa9s petita._NEWLINE_Actualment la finca es configura com un edifici d\'habitatges amb nombrosos ve\xc3\xafns, tot i que en origen -en cronologies medievals- havia estat projectat com una casa unifamiliar. Les successives reformes de que ha estat objecte al llarg del temps, especialment al segle XIX i XX haurien configurat la propietat tal com la veiem avui dia, amb dues escales de ve\xc3\xafns. Una d\'elles es localitza a la banda on es desenvolupa l\'escala i obren els habitatges obren les seves finestres al carrer Basea i al celobert. L\'altra de les escales de ve\xc3\xafns es localitza cap a la banda del carrer de la Nau i s\'hi accedeix a trav\xc3\xa9s d\'una tribuna o pas que enlla\xc3\xa7a amb el darrer repl\xc3\xa0 de l\'escala a cora del primer pis.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa finca, es troba empla\xc3\xa7ada en un dels entorns urbans m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstics del casc antic de Barcelona. No debades, l\'\xc3\xa0rea dels carrers Basea  i Argenteria -l\'antic carrer del Mar- \xc3\xa9s una de les primeres zones de la ciutat en les que ha estat documentada hist\xc3\xb2ricament la pres\xc3\xa8ncia d\'una trama urbana consolidada aliena al que foren els l\xc3\xadmits de l\'antiga ciutat romana: la Vilanova del Mar._NEWLINE_Una de les vilanoves que m\xc3\xa9s es va desenvolupar a partir ja de finals del segle X va ser la vilanova del Mercadal, sorgida als peus del Castell Vell,  a l\'actual pla\xc3\xa7a de l\'\xc3\x80ngel.  \xc3\x89s precisament la necessitat de comunicar aquesta vilanova del Mercadal amb la del Mar -situada a red\xc3\xb3s de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de les Arenes- la que va propiciar l\'establiment d\'un eix de comunicaci\xc3\xb3, que es correspon actualment amb el carrer Argenteria._NEWLINE_Aquest important desenvolupament de la zona cap al segle XI -on es concentrava bona part de l\'activitat mercantil- va propiciar la construcci\xc3\xb3 d\'edificis de gran rellev\xc3\xa0ncia constructiva com el conservat al n\xc3\xbamero 4-6 del carrer Basea._NEWLINE_L\'edifici es desenvolupa actualment en una illa certament irregular delimitada pels carrers Basea (cap al nord), de la Nau (vers l\'oest), de la Tarongeta (al sud) i, finalment, Argenteria, pel costat m\xc3\xa9s septentrional. Val a dir, per\xc3\xb2, que malgrat mostrar una imatge parcel\xc2\xb7l\xc3\xa0ria poc regular, el cert, \xc3\xa9s, que aquesta fesomia \xc3\xa9s resultat -fonamentalment al seu costat oest- de la gran transformaci\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica  que represent\xc3\xa0 l\'obertura de la Via Laietana en els primers decennis del segle XX. Certament, aquesta important operaci\xc3\xb3 sobre el teixit urb\xc3\xa0 de la zona represent\xc3\xa0 no tan sols l\'eliminaci\xc3\xb3 d\'una part important del carrer Basea, sin\xc3\xb3 la creaci\xc3\xb3 de nous carrers com seria el cas d\'un dels l\xc3\xadmits de la nostra finca: el carrer de la Nau._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'un llarg i dificult\xc3\xb3s proc\xc3\xa9s, l\'obertura de la Via Laietana -la primera de les 3 previstes al centre de la ciutat per part d\'Angel Baixeras- va iniciar-se el 1908. Un total de 85 carrers de Ciutat Vella van desapar\xc3\xa8ixer o van quedar modificats, entre ells el del carrer de Basea. Els enderrocs van arribar just fins a la mitgera occidental  de la nostra finca, la qual va marcar el l\xc3\xadmit de l\'espai que havia d\'urbanitzar-se de nou amb la construcci\xc3\xb3 de grans edificis amb fa\xc3\xa7ana a la nova Via Laietana. Aquest fet va provocar que aquesta mitgera hagu\xc3\xa9s de convertir-se en una nova fa\xc3\xa7ana, tot guanyant una petita faixa de terreny._NEWLINE_L\'edifici va ser objecte de nombroses intervencions al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria que van condicionar l\'estat que presenta actualment. Al segle XIX s\'hauria produ\xc3\xaft una compartimentaci\xc3\xb3 de la finca unifamiliar en diversos habitatges, convertint l\'edifici en una casa de ve\xc3\xafns. Una de les darreres intervencions es va realitzar a l\'any 2004 per tal de netejar, recuperar i acondicionar la planta baixa cap a la banda del carrer Basea. Actualment aquesta zona \xc3\xa9s una escola de cuina.'