b"\n_START_ARTICLE_\nVi de la terra Mallorca\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen const\xc3\xa0ncies de consum de vi a Mallorca dels segles VII i VI aC, amb multitud de vasos i altres recipients de fang, que eren emprats per a la comercialitzaci\xc3\xb3 de vi dins la Mar Mediterr\xc3\xa0nia. Ara b\xc3\xa9, pareix que no va ser fins a l'\xc3\xa8poca d'ocupaci\xc3\xb3 romana que es va introduir la vinya i es va desenvolupar el seu cultiu a Mallorca. En el segle I aC, l'historiador rom\xc3\xa0 Plini el Vell citava en el seu llibre Naturalis Historia: \xc2\xabels vins bale\xc3\xa0rics es comparen amb els millors d'It\xc3\xa0lia\xc2\xbb._NEWLINE_Durant l'ocupaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab, a partir de l'any 903, el cultiu de la vinya va continuar, malgrat les seves prohibicions, fins i tot aplicant els sofisticats sistemes de regadiu inventats pels \xc3\xa0rabs._NEWLINE_Amb l'ocupaci\xc3\xb3 de Jaume I, el setembre de 1229, s'alliberava de la prohibici\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica del consum de vi, i el rei fou la concessi\xc3\xb3 de llic\xc3\xa8ncies per al cultiu de vinyes a Bunyola, Campos, Felanitx, Manacor, Porreres i Valldemossa. Entre els segles XIV i XVIII, la producci\xc3\xb3 de vi mallorqu\xc3\xad va ser pr\xc3\xb2spera i l'activitat vitivin\xc3\xadcola es convert\xc3\xad en una de les principals activitats econ\xc3\xb2miques dels habitants, donant lloc fins i tot a l'inici d'un important comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim dels vins de la zona._NEWLINE_Durant la primera meitat del segle XIX, els cultius de ra\xc3\xafm foren afectats per dues plagues, primer la del pug\xc3\xb3 i despr\xc3\xa9s la de l'o\xc3\xafdi, que varen provocar una reducci\xc3\xb3 de la superf\xc3\xadcie cultivada. La plaga de fil\xc2\xb7loxera que va sofrir Fran\xc3\xa7a l'any 1862 va motivar una urgent demanda de ra\xc3\xafm, mosts i vins per part dels vinaters francesos, que estimul\xc3\xa0 la r\xc3\xa0pida replantaci\xc3\xb3 de les vinyes a Mallorca. Aix\xc3\xad, entre els anys 1865 i 1890 es va donar el per\xc3\xadode de m\xc3\xa0xima esplendor del cultiu de ra\xc3\xafm i la producci\xc3\xb3 de vi a l'illa. Eren tan importants els moviments des dels ports de Palma, Portocolom i Alc\xc3\xbadia cap a Fran\xc3\xa7a, que fins i tot es crearen empreses de transport mar\xc3\xadtim dedicades exclusivament a les exportacions de vins._NEWLINE_L'any 1891 aparegu\xc3\xa9 la fil\xc2\xb7loxera a Mallorca i, amb la seva gran capacitat de reproducci\xc3\xb3, va tenir un efecte fulminant per a les vinyes de Mallorca. Les exportacions varen quedar aturades i el cultiu de la vinya a l'illa devastat. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, es produ\xc3\xad una substituci\xc3\xb3 del cultiu de la vinya, principalment pel de l'ametller, i una reducci\xc3\xb3 de la producci\xc3\xb3 de vi, que va quedar limitada a una petita quantitat, insuficient per cobrir el consum interior i que va crear l'obligaci\xc3\xb3 d'importar vins forans._NEWLINE_A principis del segle XX es dugu\xc3\xa9 a terme una lenta repoblaci\xc3\xb3 de les vinyes a Mallorca. Ara b\xc3\xa9, durant les d\xc3\xa8cades del 1930 i 1940, el cultiu de ra\xc3\xafm torn\xc3\xa0 a sofrir un retroc\xc3\xa9s, degut a la Guerra Civil Espanyola i la posterior necessitat d'obtenir altres productes agr\xc3\xadcoles._NEWLINE_A partir dels anys 60, el desenvolupament tur\xc3\xadstic va propiciar que, per una banda, els fills de molts vinaters mallorquins abandonessin el negoci del vi per invertir en l'hoteleria i, per altra banda, que s'increment\xc3\xa9s el consum de vins peninsulars, principalment vins a granel molt m\xc3\xa9s barats. Malgrat tot aix\xc3\xb2, en la d\xc3\xa8cada dels anys 90 es produ\xc3\xad una reactivaci\xc3\xb3 del sector.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona de producci\xc3\xb3 de ra\xc3\xafm, d'elaboraci\xc3\xb3 i d'embotellatge de vi amb dret a la menci\xc3\xb3 \xc2\xabvi de la terra Mallorca\xc2\xbb compr\xc3\xa8n tots els municipis de l'illa de Mallorca. \xc3\x9anicament tenen dret a usar aquesta menci\xc3\xb3 els vins elaborats \xc3\xadntegrament amb ra\xc3\xafms produ\xc3\xafts a Mallorca i envasats a la zona de producci\xc3\xb3._NEWLINE_Geogr\xc3\xa0ficament, l'illa de Mallorca s'organitza en cinc unitats: la Serra de Tramuntana, on es registren les majors altituds, que serveixen de protecci\xc3\xb3 enfront dels vents del nord-oest; el Raiguer; el Pla; la Serra de Llevant, amb altituds m\xc3\xa9s moderades; i el Migjorn._NEWLINE_El clima mallorqu\xc3\xad \xc3\xa9s t\xc3\xadpicament mediterrani, amb temperatures molt altes durant l'estiu (superiors als 30\xc2\xa0\xc2\xb0C) i moderadament baixes durant l'hivern (rarament inferiors als 5\xc2\xa0\xc2\xb0C). En els punts m\xc3\xa9s alts de les muntanyes de la Serra de Tramuntana es produeixen nevades puntualment durant l'hivern. El nivell d'humitat \xc3\xa9s, en general, molt elevat. Les precipitacions, que solen ser de tipus tempestu\xc3\xb3s, es concentren a la tardor.\n_START_SECTION_\nVins\n_START_PARAGRAPH_\nEls vins s\xc3\xb3n nets, amb aromes franques identificatives de les varietats del ra\xc3\xafm de proced\xc3\xa8ncia. Els vins blancs s\xc3\xb3n de color groc p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid a daurat; arom\xc3\xa0tics, en qu\xc3\xa8 predominen les aromes de fruites o forals; equilibrats, amplis i frescs. Els vins rosats s\xc3\xb3n de color rosa p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid a rosa ataronjat, brillants i transparents, amb predomini de les aromes prim\xc3\xa0ries. Els vins negres s\xc3\xb3n de capa elevada, amb aroma potent i rics en tanins. La fase arom\xc3\xa0tica es caracteritza per la pres\xc3\xa8ncia de fruites vermelles. En boca s\xc3\xb3n rodons i amb cos._NEWLINE_La graduaci\xc3\xb3 alcoh\xc3\xb2lica m\xc3\xadnima \xc3\xa9s: 10,5\xc2\xb0 pel vi blanc, 11,0\xc2\xb0 pel vi rosat i 11,5\xc2\xb0 pel vi negre."