b"\n_START_ARTICLE_\nLa Barceloneta\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el barri m\xc3\xa9s nou del districte de Ciutat Vella, es troba a llevant de la Barcelona vella, en un petit ap\xc3\xa8ndix triangular d'unes setanta hect\xc3\xa0rees que s'endinsa cap al mar. Limita amb les platges i el mar, amb el Moll d'Espanya del Port Vell, amb la Ribera (Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera), i el Port Ol\xc3\xadmpic._NEWLINE_L'estructura urban\xc3\xadstica del barri \xc3\xa9s un bon exemple del tipus d'urbanisme del per\xc3\xadode de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, amb carrers de tra\xc3\xa7at rectilini i illes de cases regulars. La tipologia d'habitatge en origen fou d'unifamiliars de planta i pis amb acc\xc3\xa9s a dos carrers per tal que tinguessin una ventilaci\xc3\xb3 \xc3\xb2ptima. Malauradament, amb els anys i a causa de l'especulaci\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica els habitatges d'aquesta estructura han anat desapareixent i en canvi hi trobem edificis d'al\xc3\xa7ades molt superiors a les que foren establertes en origen i, a m\xc3\xa9s, els habitatges originals han estat dividits en meitats i quarts de pis._NEWLINE_El 2005 la Barceloneta tenia una poblaci\xc3\xb3 de 15.428 habitants. Els centres d'ensenyament p\xc3\xbablic del barri s\xc3\xb3n el CEIP Mediterr\xc3\xa0nia, el CEIP Alexandre Gal\xc3\xad, l'IES Joan Salvat i Papasseit i l'IESM Narc\xc3\xads Monturiol. Al centre del barri hi ha l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel del Port (1755) a la pla\xc3\xa7a de la Barceloneta, d'estil barroc i inspirada en les esgl\xc3\xa9sies jesu\xc3\xadtiques de Roma._NEWLINE_A la Barceloneta es troben dues de les platges m\xc3\xa9s visitades de la ciutat, la platja de la Barceloneta i la platja de Sant Sebasti\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri de la Barceloneta \xc3\xa9s de tra\xc3\xa7at uniforme, amb una pla\xc3\xa7a central on hi ha situada l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel del Port i des de la qual s'organitzen la disposici\xc3\xb3 dels carrers._NEWLINE_Els carrers es van tra\xc3\xa7ar de forma rectil\xc3\xadnia i uniforme, amb un total de 15 carrers alineats paral\xc2\xb7lelament i 9 de tranversals, formant illes rectangulars i estretes per tal que hi hagu\xc3\xa9s una major ventilaci\xc3\xb3 del barri i, per tant, millors condicions higi\xc3\xa8niques. Segons Cortada (1998, p. 60), el tra\xc3\xa7at del barri t\xc3\xa9 un clar referent a l'urbanisme de les noves poblacions d'Am\xc3\xa8rica del segle XVI. A m\xc3\xa9s, aquest tra\xc3\xa7at tamb\xc3\xa9 responia a una necessitat militar, per facilitar la comunicaci\xc3\xb3 i les maniobres._NEWLINE_Les cases unifamiliars es van dissenyar perqu\xc3\xa8 totes fossin de baixa al\xc3\xa7ada i amb fa\xc3\xa7anes m\xc3\xa9s aviat s\xc3\xb2bries. Aix\xc3\xb2, no tan sols responia a la mod\xc3\xa8stia dels seus habitants, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 responia a q\xc3\xbcestions militars, perqu\xc3\xa8 els edificis no podien impedir la visibilitat i el tir de l'artilleria des de les muralles de Barcelona. Amb el pas dels anys, especialment durant el segle XIX i principis del segle XX, aquestes cases van anar guanyant al\xc3\xa7ada pel creixement demogr\xc3\xa0fic del barri.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls terrenys on s'assenta actualment el barri estaven negats d'aigua fins a mitjan segle XVIII. La hist\xc3\xb2ria de la Barceloneta est\xc3\xa0 lligada al creixement i desenvolupament del port. El s\xc3\xb2l que avui ocupa el barri s'ha anat creant lentament a partir de la construcci\xc3\xb3 d'un primer dic a mitjan segle XIV i del primer port creat el 1687, que juntament amb l'illa de Maians (on m\xc3\xa9s tard hi hauria la Duana i on actualment hi ha el Rellotge), van servir per a anar retenint i que s'an\xc3\xa9s afermant la sorra aportada pels corrents marins que ressegueixen la costa de nord a sud._NEWLINE_Els canvis pol\xc3\xadtics i econ\xc3\xb2mics que experiment\xc3\xa0 Catalunya en el Regne d'Espanya a la segona meitat del segle XVIII expliquen la creaci\xc3\xb3 d'aquest barri en el sorral. La Guerra de Successi\xc3\xb3 i la derrota de Catalunya tingueren com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia l'abolici\xc3\xb3 legal d'institucions pr\xc3\xb2pies (pol\xc3\xadtiques, jur\xc3\xaddiques, administratives, etc.) i la imposici\xc3\xb3 d'una nova estructura pol\xc3\xadtica. A Barcelona s'aixec\xc3\xa0 la fortalesa de la Ciutadella, que comport\xc3\xa0 l'enderrocament previ d'una part del barri de la Ribera._NEWLINE_El 1715 un decret reial adjudicava 321 solars de la platja als habitants de les cases que havien estat enderrocades per a construir el fort de la Ciutadella, edificat despr\xc3\xa9s que Barcelona hagu\xc3\xa9s estat conquerida per Felip V el 1714. En aquests terrenys s'hi podien construir habitatges segons el projecte del brigadier d'enginyers Joris Prosper van Verboom de 1719. El reglament de la concessi\xc3\xb3 donava prefer\xc3\xa8ncia a persones amb alguna activitat relacionada amb el mar. Les ordenances prescrites en aquell decret no van ser acatades de manera estricta i la configuraci\xc3\xb3 final va ser la del projecte de l'enginyer Juan Mart\xc3\xadn de Cerme\xc3\xb1o de 1749._NEWLINE_Quan es va crear aquest barri la ciutat es trobava en un moment de reactivaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica gr\xc3\xa0cies al desenvolupament de les manufactures cotoneres i el redre\xc3\xa7ament del comer\xc3\xa7 amb Am\xc3\xa8rica, la qual cosa permet\xc3\xa9 que la poblaci\xc3\xb3 de la ciutat es dupliqu\xc3\xa9s en 40 anys (1718-1758). Per aquesta ra\xc3\xb3 es va voler endegar el port i els seus entorns, que s'havien anat omplint de barraques i magatzems desordenadament. Es va crear, doncs, una Junta d'Obres del Port i es decid\xc3\xad primer d'ampliar el port i tres anys m\xc3\xa9s tard, el 1753, es va construir la Barceloneta per a resoldre els problemes d'habitatge de la ciutat. El rescabalament dels antics ve\xc3\xafns de la Ribera mai no es va portar a terme._NEWLINE_Durant el segle XIX la Barceloneta, com altres barris de Barcelona, tingu\xc3\xa9 un desenvolupament industrial notable. S'hi instal\xc2\xb7laren ind\xc3\xbastries metal\xc2\xb7l\xc3\xbargiques i mec\xc3\xa0niques importants: la Maquinista Terrestre i Mar\xc3\xadtima (1856), els Tallers Nou Vulc\xc3\xa0 (1836), els Gas\xc3\xb2metres (1840), els Tallers Alexander (1849) i els Tallers Escuder (1872). Les f\xc3\xa0briques i tallers es feren al nord del barri, cosa que n'impedia en part l'expansi\xc3\xb3 fins al Poblenou. Actualment aquest sector est\xc3\xa0 ocupat per habitatges i instal\xc2\xb7lacions constru\xc3\xafdes per als Jocs Ol\xc3\xadmpics de 1992._NEWLINE_El pla de barris va projectar la rehabilitaci\xc3\xb3 de 57 finques i de places i carrers de la Barceloneta. Un dels edificis rehabilitats fou l'antiga Casa del Porr\xc3\xb3, de 1761. Aquest pla preveia que les actuacions dutes a terme estiguessin acabades a mitjan 2012._NEWLINE_A l'estiu de l'any 2014 s'aixec\xc3\xa0 la pol\xc3\xa8mica amb la denuncia que fan els natius del barri sobre la especulaci\xc3\xb3 immobili\xc3\xa0ria lligada al turisme salvatge i massiu. Denuncien que des de fa molts anys per part dels diferents consistoris que hi ha hagut, s'ha intentat gentrificar la Barceloneta despla\xc3\xa7ant aix\xc3\xad la poblaci\xc3\xb3 obrera que hi habita; aquest fet es fa evident a partir de l'any 1992."