b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Juli\xc3\xa0 Sassorba\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa parr\xc3\xb2quia de Sant Juli\xc3\xa0 Sassorba es troba en un punt enlairat formant un sol cos amb l'afegit de la rectoria adossat a la fa\xc3\xa7ana de ponent. Es tracta d'un edifici de nau \xc3\xbanica amb transsepte. Origin\xc3\xa0riament tenia una cap\xc3\xa7alera trilobada, amb tres absis semicirculars, avui deapareguts. Primer es constru\xc3\xad la capella del Roser (segle XVI) i la sagristia al costat de migdia. Posteriorment es va substituir el del costat de tramuntana per una altra capella. I finalment, es modific\xc3\xa0 l'absis central el segle XVIII per una cap\xc3\xa7alera de planta quadrada. La coberta de la nau \xc3\xa9s de volta de can\xc3\xb3 refor\xc3\xa7ada amb arcs torals. A l'exterior, els murs laterals conserven part de la decoraci\xc3\xb3 del fris d'arcuacions entre lesenes, tot i el sobreal\xc3\xa7ament que pat\xc3\xad la nau. La portalada d'acc\xc3\xa9s es mant\xc3\xa9 al mur de migdia per\xc3\xb2 va ser reformada en estil renaixentista. El campanar de torre ha estat restaurat recuperant les obertures que es trobaven cegades. Es troba adossat al mur de tramuntana, \xc3\xa9s de planta quadrada i tres pisos per sobre del s\xc3\xb2col. En el primer pis pel damunt del s\xc3\xb2col, trobem una finestra de mig punt en cadascun dels seus murs. En les dues plantes superiors s'obren finestres geminades amb columna i capitell mensuliforme amb un fris d'arcs cecs i lesenes cantoneres. La coberta \xc3\xa9s a quatre vessants.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle X s'erig\xc3\xad una primitiva esgl\xc3\xa9sia en el pla conegut per Sorba a la carena de la muntanya entre el Portell i la Noguera. Al segle XI s'erig\xc3\xad l'esgl\xc3\xa9sia actual en la serra immediata. L'any 1080 els senyors de Gurb la restitu\xc3\xafren al bisbe de Vic i sa can\xc3\xb2nica junt amb les d'altres suburbis de Sant Bartomeu, Vespella i Gurb._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia fou consagrada al 1091. Vers els segles XVI i XVIII es reform\xc3\xa0."