b'\n_START_ARTICLE_\nEnfrontament del vectigal\n_START_PARAGRAPH_\nL\'enfrontament del vectigal fou la reclamaci\xc3\xb3 efectuada el 1416 pel llavors conseller segon de Barcelona Joan Fiveller al rei Ferran I per tal que pagu\xc3\xa9s el vectigal, l\'impost sobre la carn que els compradors de la Casa del monarca adquirien a la ciutat, i del qual el rei pretenia quedar-ne exempt.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFerran d\'Antequera, infant i regent de Castella, havia estat elegit sobir\xc3\xa0 de la Corona d\'Arag\xc3\xb3 pel Comprom\xc3\xads de Casp el 1412. Acostumat al context castell\xc3\xa0, on el proc\xc3\xa9s hist\xc3\xb2ric cap a una monarquia autorit\xc3\xa0ria avan\xc3\xa7ava imparable, i poc avesat al pactisme de la Corona d\'Arag\xc3\xb3 on els bra\xc3\xa7os havien aconseguit frenar-lo a trav\xc3\xa9s de les Corts, el nou monarca va tenir alguns enfrontaments amb les institucions dels seus nous estats, amb especial resson\xc3\xa0ncia amb les del Principat de Catalunya. _NEWLINE_Tan bon punt inici\xc3\xa0 el regnat les corts de Barcelona de 1413 marcaren el terreny tot afirmant l\'autoritat de la Diputaci\xc3\xb3 del General de Catalunya per a "fer complir les lleis al rei i als seus oficials" igual que a tothom. En aquest context el febrer de 1416 el rei Ferran I pretengu\xc3\xa9 quedar lliure del vectigal, l\'impost sobre els queviures que els compradors de la seva cort adquirissin. En una reuni\xc3\xb3 d\'urg\xc3\xa8ncia el Consell de Cent decid\xc3\xad enviar al rei una comissi\xc3\xb3, encap\xc3\xa7alada pel conseller segon Joan Fiveller, per a exigir-li\'n el pagament. S\'enfront\xc3\xa0 a un rei de mirada punyent que el mirava de fit a fit.  Fiveller, de forma altiva i segur dels seus actes, record\xc3\xa0 el jurament del rei i, sobre els impostos, replic\xc3\xa0:_NEWLINE_Vectigalia rei publicae esse, non tua ("els impostos s\xc3\xb3n de l\'Estat, no teus")_NEWLINE_El rei va acabar cedint per a evitar m\xc3\xa9s tensions i enfrontaments, en el que \xc3\xa9s una de les primeres mostres, si no la primera, de separaci\xc3\xb3 entre Estat i Monarquia a l\'Europa d\'aquell moment._NEWLINE_Aquest pols entre l\'autoritarisme mon\xc3\xa0rquic i les lleis pactades en Corts fou alabat poc despr\xc3\xa9s pel c\xc3\xa8lebre humanista rom\xc3\xa0 Lorenzo Valla (1445). Al segle seg\xc3\xbcent novament se\'n feia ress\xc3\xb2 Pere Joan Comes (segle XVI), i ja al segle XIX durant la Renaixen\xc3\xa7a catalana qued\xc3\xa0 plasmat gr\xc3\xa0ficament per l\'obra de Ramon Tusquets i Maignon (1885). L\'enfrontament per fer prevaldre els acords pactats en Corts i el sotmetiment de la monarquia a les lleis ha estat plasmat doncs com un episodi heroic en favor de la llibertat municipal._NEWLINE_Tan important va esdevenir el seu s\xc3\xadmbol per a l\'Ajuntament de Barcelona que \xc3\xa9s una de les est\xc3\xa0tues de la fa\xc3\xa7ana neocl\xc3\xa0ssica de la Casa de la Ciutat de Barcelona, sent l\'altra el rei en Jaume. Va ser esculpida per en Josep Bover i Mas i inaugurada el 6 de juny de 1844 per la reina Isabel II.'