b'\n_START_ARTICLE_\nPrimera pedra\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la m\xc3\xa9s remota antiguitat la construcci\xc3\xb3 d\'una casa ha comen\xc3\xa7at amb la posada de la "primera pedra", la qual \xc3\xa9s i ha estat sempre un ritual m\xc3\xa9s o menys solemne, de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s o civil. _NEWLINE_Hagi estat un edifici particular o p\xc3\xbablic, la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una casa ha sigut tothora un afer de gran transcend\xc3\xa8ncia per a totes les cultures i, en les cerim\xc3\xb2nies actuals, encara es pot observar algun tret dels antics rituals.\n_START_SECTION_\nEl ritu segons els antrop\xc3\xb2legs i etn\xc3\xb2grafs dels segles XIX i XX\n_START_PARAGRAPH_\nDel segle XIX en\xc3\xa7\xc3\xa0, la cerim\xc3\xb2nia de la posada de la primera pedra interess\xc3\xa0 els antrop\xc3\xb2legs i els etn\xc3\xb2grafs d\xe2\x80\x99arreu. A Catalunya en foren pioners Joan Amadesi Ramon Violant i Simorra._NEWLINE_Per al primer les celebracions rituals responien a dues idees diferents: la de demanar als poders m\xc3\xa0gics, amos del terreny on es volia construir la casa, si estaven conformes en cedir-lo; i la del tribut que havia de satisfer el propietari per fer-s\xe2\x80\x99ho seu; i ho exemplifica amb testimonis d\xe2\x80\x99aquestes cerim\xc3\xb2nies, relatius als segles XIX o XX,  recollits en diferents poblacions catalanes: a Gelida, quan havien de fer una casa, calia, d\xe2\x80\x99antuvi, que l\xe2\x80\x99amo prengu\xc3\xa9s possessi\xc3\xb3 del lloc tot marcant el per\xc3\xadmetre amb un solc d\xe2\x80\x99arada; aquest, que no havia de ser seguit, s\'havia d\'interrompre en cada tram on an\xc3\xa9s una porta. De no fer-ho, creien que la casa s\'ensorraria. Per a Amades, aquesta primera part de la cerim\xc3\xb2nia recordava l\xe2\x80\x99antic desgreuge fet a la divinitat propiet\xc3\xa0ria; el solc, feia refer\xc3\xa8ncia als l\xc3\xadmits del terreny sostret; i el tram sense llaurar, la porta per on la divinitat pogu\xc3\xa9s entrar i sortir. En cas de no fer-ho, la divinitat faria caure la casa. Amades veu en aquest ritual semblances amb el que practicaven els antics grecs quan iniciaven la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una ciutat. _NEWLINE_Al Pened\xc3\xa8s, posaven als fonaments pedres pintades de vermell; a Mallorca posaven la primera pedra pintada amb una creu vermella amb mangra; a la Ribera de Card\xc3\xb3s, Pallars, feien posar la primera pedra al m\xc3\xa9s vell de la fam\xc3\xadlia. Despr\xc3\xa9s, l\'amo pagava el beure a tots els treballadors i familiars presents.   _NEWLINE_Ramon Violant, dedic\xc3\xa0 alguns estudis semblants a rituals practicats en terres del Pirineu catal\xc3\xa0. A la Vall d\'\xc3\x80neu, abans de comen\xc3\xa7ar a fonamentar una casa, feien beneir el terreny al sacerdot. Despr\xc3\xa9s, l\'amo pagava una beguda extraordin\xc3\xa0ria, i finalment regaven la pedra amb vi del mateix porr\xc3\xb3 amb el qual havien begut. En alguns llocs del Pallars Sobir\xc3\xa0, abans de regar la pedra a sota hi posaven una moneda._NEWLINE_A Violant aquests ritus li fan pensar en la perviv\xc3\xa8ncia de la degollaci\xc3\xb3 d\'una v\xc3\xadctima (vessament de sang representada pel vi i per la mangra). La v\xc3\xadctima origin\xc3\xa0riament hauria estat humana, mes tardanament, en atenuar-se el ritu, seria animal; fins a arribar als nostres dies amb el simulacre del sacrifici figurat  pel raig de vi i pel color._NEWLINE_Un dels primers estudiosos moderns d\xe2\x80\x99aquesta tem\xc3\xa0tica, que sens dubte fou referent per als estudiosos catalans, fou l\xe2\x80\x99antrop\xc3\xb2leg escoc\xc3\xa8s James George Frazer. Segons ell, les cerim\xc3\xb2nies abans esmentades, encara que molt esborrades, es poden comparar amb les que a comen\xc3\xa7aments del segle XX es practicaven a Bulg\xc3\xa0ria i a Gr\xc3\xa8cia, tan en el vessament de sang com en el vestigi del sacrifici hum\xc3\xa0. A Bulg\xc3\xa0ria mataven un corder i regaven els fonaments amb la sang; a Gr\xc3\xa8cia sacrificaven un gall, un molt\xc3\xb3 o un anyell amb la sang del qual regaven la primera pedra i a continuaci\xc3\xb3 enterraven la v\xc3\xadctima sota la pedra. Segons ell, l\'objecte del sacrifici era donar consist\xc3\xa8ncia i estabilitat a l\'obra que es comen\xc3\xa7ava a construir.\n_START_SECTION_\nEl ritual en la documentaci\xc3\xb3 notarial catalana del segle XVIII\n_START_PARAGRAPH_\nEls manuals notarials conserven molta documentaci\xc3\xb3 relativa a la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99edificis civils i religiosos; no cal dir que els que fan refer\xc3\xa8ncia a la posada de la primera pedra s\xc3\xb3n sempre interessants des del punt de vista antropol\xc3\xb2gic. Ho s\xc3\xb3n particularment els del segle XVIII, \xc3\xa8poca que a Catalunya es constru\xc3\xafren gran quantitat de temples parroquials. _NEWLINE_La proliferaci\xc3\xb3 de monografies locals i/o comarcals de les darreres d\xc3\xa8cades ha contribu\xc3\xaft de forma decisiva a l\xe2\x80\x99exhumaci\xc3\xb3 de molta documentaci\xc3\xb3 relativa a la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sies parroquials. Moss\xc3\xa8n Josep Porta public\xc3\xa0 el document d\'aquest acte relatiu a l\'actual esgl\xc3\xa9sia parroquial de Barber\xc3\xa0 de la Conca, celebrat l\'any 1792. L\xe2\x80\x99acte de posada de la primera pedra, tingu\xc3\xa9 lloc el dia 23 de maig de 1792. Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 amb una missa, seguida d\'una process\xc3\xb3 amb tots els ve\xc3\xafns del poble, les autoritats i el mestre de cases que portava la pedra, pr\xc3\xa8viament bene\xc3\xafda. La pedra era un carreu petit, a cinc cares del qual hi havien gravat paraules al\xc2\xb7lusives a la religi\xc3\xb3, els escuts de la vila i del rector, i la data; i, a la sisena cara, hi havien fet un forat on introdu\xc3\xafren un got de vidre que contenia cinc monedes i un document explicatiu de l\'acte. Finalment, el mestre de cases tap\xc3\xa0 el forat del got amb cera, col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 la pedra al seu lloc i la fix\xc3\xa0 amb morter. En un article sobre la construcci\xc3\xb3 de l\'ermita dels Torrents de Vimbod\xc3\xad (1713-1717), J. Fuguet public\xc3\xa0 la documentaci\xc3\xb3, conservada a l\'arxiu de Poblet, entre la qual destaca l\'acta de posada de la primera pedra de l\'edifici. Entre moltes altres publicacions, tamb\xc3\xa9 han dedicat l\xe2\x80\x99atenci\xc3\xb3 a aquesta cerim\xc3\xb2nia dues tesis doctorals recents: Maria Gargant\xc3\xa9 i Anna Isabel Serra.'