b"\n_START_ARTICLE_\nPiemont\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Piemont limita amb la regi\xc3\xb3 italiana de la Vall d'Aosta, i els cantons su\xc3\xafssos de Valais i Ticino al nord, amb la Lig\xc3\xbaria i l'Em\xc3\xadlia-Romanya al sud, amb la Llombardia a l'est, i amb les regions franceses de Proven\xc3\xa7a-Alps-Costa Blava i Roine-Alps a l'oest. _NEWLINE_Est\xc3\xa0 rodejat de muntanyes per tres dels seus costats, els Alps occidentals, des del pas de Tenda fins al Simplon. Els seus pics m\xc3\xa9s alts s\xc3\xb3n el Mont Rosa (4.638 m), el Cervino (4.482 m), el Gran Paradiso (4.061 m) i el Monviso (3.841 m), on neix el riu Po. El territori del Piemont \xc3\xa9s eminentment muntany\xc3\xb3s (43,3%), junt amb extenses zones de pujols (30,3%) i planures (26,4%). Els Alps van descendent cap al sud, arribant a la gran plana padana, constitu\xc3\xafda pel sistema hidrogr\xc3\xa0fic del Po i dels seus nombrosos afluents.\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nEl Piemont estava habitat des dels principis dels temps hist\xc3\xb2rics per tribus celto-l\xc3\xadgurs. Aquests pobles foren sotmesos per Roma (c. 220 aC), que hi fundaren diverses col\xc3\xb2nies, com \xc3\xa9s el cas d'Augusta Taurinorum (Tor\xc3\xad) i Eporedia (Ivrea).\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nArran de la caiguda de l'Imperi rom\xc3\xa0 d'Occident, la regi\xc3\xb3 es vei\xc3\xa9 repetidament enva\xc3\xafda. Primer foren els burgundis, posteriorment els gots (segle V) i despr\xc3\xa9s els bizantins. Els llombards arribaren al segle VI, i dividiren el territori en ducats. El 773 la regi\xc3\xb3 fou ocupada pels francs. Els carolingis organitzaren el territori en comtats que rivalitzaven entre si: Ivrea, Tor\xc3\xad, Vercelli, Asti, Novara; essent els dos primers els m\xc3\xa9s poderosos. Als segles IX i X es produ\xc3\xafren m\xc3\xa9s incursions dels magiars i els sarra\xc3\xafns. El Piemont, com a part del Regne d'It\xc3\xa0lia passa a formar part del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic, i es veu subdividit en diferents marquesats. _NEWLINE_L'any 1046, el matrimoni d'Adelaida de Susa, marquesa de Tor\xc3\xad, amb Od\xc3\xb3 de Savoia comport\xc3\xa0 la uni\xc3\xb3 als territoris del Comtat de Savoia els de la Vall de Susa i del Marquesat de Tor\xc3\xad, territori que s'estenia pel Piemont. Altres zones, per\xc3\xb2, en quedaren fora i romangueren independents, com les comunes d'Asti i Alessandria i els marquesats de Saluzzo i Montferrat. Al segle XIV, el territori queda unificat sota el govern de la casa de Savoia.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1559 Manuel Filibert, duc de Savoia, aconsegu\xc3\xad recuperar la independ\xc3\xa8ncia de Fran\xc3\xa7a, i trasllad\xc3\xa0 la seu del Piemont a Tor\xc3\xad en 1563. Els francesos, aix\xc3\xb2 no obstant, ocuparen la regi\xc3\xb3 el 1631. No fou fins al 1706 que els Savoia, amb ajuda austr\xc3\xadaca, recuperaren la independ\xc3\xa8ncia. Arran de la Guerra de Successi\xc3\xb3 espanyola i segons el termes del Tractat d'Utrecht el Ducat de Savoia reb\xc3\xa9 les ciutats d'Alessandria, Monferrato, Pragelato, Vals\xc3\xa8sia i Langhe a m\xc3\xa9s del Regne de Sic\xc3\xadlia. El 10 de juliol de 1713 V\xc3\xadctor Amadeu II es convert\xc3\xad en rei de Sic\xc3\xadlia mitjan\xc3\xa7ant la signatura d'un document pel qual el Regne d'Espanya li cedia l'illa. El 1720, V\xc3\xadctor Amadeu II de Savoia es corona rei de Sardenya en ser cedit aquest per \xc3\x80ustria amb motiu de la Guerra de la Qu\xc3\xa0druple Alian\xc3\xa7a, fundant aix\xc3\xad el que es convertiria en el Regne de Sardenya-Piemont i incrementant la import\xc3\xa0ncia de Tor\xc3\xad com a capital europea.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Piemont t\xc3\xa9 un producte interior brut de 121.600 milions d'euros (2010). El PIB per capita \xc3\xa9s de 27.307 euros._NEWLINE_La regi\xc3\xb3 del Piemont \xc3\xa9s una f\xc3\xa8rtil regi\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola, si b\xc3\xa9 el seu motor econ\xc3\xb2mic principal \xc3\xa9s la ind\xc3\xbastria, essent una de les regions m\xc3\xa9s industrialitzades d'It\xc3\xa0lia, especialment en el sector qu\xc3\xadmic, alimentari i t\xc3\xa8xtil. En destaca l'\xc3\xa0rea de Tor\xc3\xad, seu del grup automobil\xc3\xadstic FIAT i les activitats relacionades del grup. En el sector terciari, pren import\xc3\xa0ncia l'activitat banc\xc3\xa0ria i asseguradora, el comer\xc3\xa7, la ind\xc3\xbastria editorial i el turisme.\n_START_SECTION_\nIdiomes\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 \xc3\xa9s d'una gran varietat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica. A m\xc3\xa9s de l'itali\xc3\xa0, la llei del 9 d'abril de 1990 reconeix quatre lleng\xc3\xbces hist\xc3\xb2riques al Piemont: el piemont\xc3\xa8s, parlat per dos milions de persones, l'occit\xc3\xa0, parlat a les Valls Occitanes, el franc\xc3\xa8s (encara que el que es parla \xc3\xa9s arpit\xc3\xa0), parlat a les Valls arpitanes del Piemont, i l'alemany, parlat pels walser a alguns municipis propers a Valais."