b"\n_START_ARTICLE_\nCarbur\n_START_PARAGRAPH_\nEls carburs s\xc3\xb3n composts binaris que es formen a partir de la uni\xc3\xb3 entre el carboni i un element qu\xc3\xadmic d'electronegativitat semblant o menor.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xadntesi\n_START_PARAGRAPH_\nLa s\xc3\xadntesi dels carburs es realitza generalment a partir de carboni elemental amb l'element, l'\xc3\xb2xid o el seu carbonat a elevades temperatures en una reacci\xc3\xb3 en s\xc3\xb2lid. Aix\xc3\xad el carbur de calci (el carbur m\xc3\xa9s conegut) es pot obtenir a partir de carbonat de calci, que \xc3\xa9s inestable a altes temperatures i es transforma en \xc3\xb2xid de calci perdent una mol\xc3\xa8cula de di\xc3\xb2xid de carboni, i posterior reacci\xc3\xb3 de l'\xc3\xb2xid de calci amb carb\xc3\xb3 de coc a temperatures d'entre 2000 i 2500\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nTipus\n_START_PARAGRAPH_\nNo s\xc3\xb3n considerats carburs, per convenci\xc3\xb3, els hidrurs de carboni o hidrocarburs. La resta es divideixen en tres tipus:\n_START_SECTION_\nCarburs i\xc3\xb2nics\n_START_PARAGRAPH_\nEls carburs i\xc3\xb2nics tenen un car\xc3\xa0cter fort de sal i es formen sobretot a partir dels elements dels grups 1 i 2 de la taula peri\xc3\xb2dica, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, alcalins i alcalinoterris. Tots aquests elements s\xc3\xb3n molt electropositius i el carboni t\xc3\xa9 per tant una c\xc3\xa0rrega negativa._NEWLINE_Exemples t\xc3\xadpics s\xc3\xb3n el carbur de liti (), el carbur de beril\xc2\xb7li (), el carbur de magnesi (), el ja esmentat carbur de calci (), el carbur d'alumini () i el carbur de ferro () conegut com a cementita._NEWLINE_Uns contenen l\xe2\x80\x99ani\xc3\xb3 (el d\xe2\x80\x99alumini , el de beril\xc2\xb7li ) i alliberen met\xc3\xa0 per hidr\xc3\xb2lisi:_NEWLINE_Altres contenen l\xe2\x80\x99ani\xc3\xb3  i alliberen acetil\xc3\xa8, i llur estructura i llur comportament s\xc3\xb3n els d\xe2\x80\x99un acetilur:_NEWLINE_D\xe2\x80\x99altres, encara, contenen l\xe2\x80\x99ani\xc3\xb3  i desprenen prop\xc3\xad (per exemple, el de magnesi )\n_START_SECTION_\nCarburs covalents\n_START_PARAGRAPH_\nEls carburs covalents es formen entre el carboni i elements amb aproximadament la mateixa electronegativitat. Els exemples m\xc3\xa9s importants d'aquest grup s\xc3\xb3n el carbur de silici o carbor\xc3\xbandum () amb estructura de diamant i una duresa en l'escala de Mohs d'entre 9 i 9,5 i el carbur de bor ()._NEWLINE_Aquestes subst\xc3\xa0ncies solen ser molt dures degudes als enlla\xc3\xa7os covalents formats en les tres dimensions. S'utilitzen, per exemple, com materials abrasius o com recobriments en peces que han de resistir abrasions mec\xc3\xa0niques. El carbur de silici s'utilitza tamb\xc3\xa9 com a suport per catalitzador \xc3\xa9s causa de la seva alta resist\xc3\xa8ncia i bona conductivitat t\xc3\xa8rmica.\n_START_SECTION_\nCarburs intersticials\n_START_PARAGRAPH_\nEls carburs intersticials estan formats per metalls de transici\xc3\xb3, especialment dels grups 4, 5 i 6, i s\xc3\xb3n composts de punt de fusi\xc3\xb3 molt elevat (de 3 000 a 4 800\xc2\xb0C), d\xe2\x80\x99una gran duresa (la majoria entre 9 i 10 de l\xe2\x80\x99escala de Mohs) i de conductivitat el\xc3\xa8ctrica de tipus met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica; tenen estructures amb els \xc3\xa0toms de carboni disposats en els buits octa\xc3\xa8drics dels reticles met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics sense que aquests siguin alterats si el radi at\xc3\xb2mic del metall \xc3\xa9s igual o superior a 1,3 \xc3\x85, com succeeix en els carburs de Ti, Zr, V, Nb, Ta, Mo o W; per contra, el reticle sofreix distorsions en els carburs de Cr, Mn, Fe, Ni i Co, metalls de radi at\xc3\xb2mic lleugerament menor, la qual cosa els fa atacables pels \xc3\xa0cids dilu\xc3\xafts, donen barreges d\xe2\x80\x99hidrocarburs i d\xe2\x80\x99hidrogen."