b"\n_START_ARTICLE_\nMarina de Llucmajor\n_START_PARAGRAPH_\nLa Marina de Llucmajor \xc3\xa9s una zona costanera situada a la part m\xc3\xa9s meridional de l\xe2\x80\x99illa de Mallorca, en el municipi de Llucmajor, que confronta amb la mar mitjan\xc3\xa7ant un complex de penya-segats i per terra amb el mass\xc3\xads de Randa. Forma un altipl\xc3\xa0 que pot assolir 13,5 km d\xe2\x80\x99ampl\xc3\xa0ria i entre els 75 i 100 m d'al\xc3\xa7ada._NEWLINE_La Marina \xc3\xa9s la denominaci\xc3\xb3 que rep el sector costaner del migjorn de Mallorca que s'est\xc3\xa9n des del Cap Negret al municipi de Llucmajor, situat al sud del Cap Enderrocat, fins a la punta de n'Amer, al municipi de Sant Lloren\xc3\xa7 des Cardassar, exceptuant el salobrar de Campos. La Marina de Llucmajor s'est\xc3\xa9n des de l'esmentat Cap Negret fins al Rac\xc3\xb3 d'es Llobets, a s'Estanyol de Migjorn._NEWLINE_La part m\xc3\xa9s propera a la mar, amb una ampl\xc3\xa0ria entre 1 km i 4 km, des del Davallador del Pou Salat fins a s'Estanyol de Migjorn, en terres de les possessions de Sa Llapassa, Llucamet, S'\xc3\x80guila, Betlem, Es Cap Blanc, Capocorb Nou, Cala Pi, Vallgornera Nou, Es Pas de Vallgornera, s'Estelella, Son Avall i Son Reiners, est\xc3\xa0 classificada com a \xc3\xa0rea natural d'especial inter\xc3\xa8s (ANEI) per part del Govern de les Illes Balears amb el n\xc3\xbam. 25 o ANEI de la Marina de Llucmajor, i t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 3034 ha.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nGeol\xc3\xb2gicament \xc3\xa9s una plataforma calc\xc3\xa0ria constitu\xc3\xafda en la seva major part per una plan\xc3\xadcia horitzontal formada el Mioc\xc3\xa8 mitj\xc3\xa0 (estatges Langhi\xc3\xa0, Serraval\xc2\xb7li\xc3\xa0 i Tortoni\xc3\xa0, entre els 16 i els 7 milions d'anys), que contrasta amb els penya-segats i perfils marins situats al sud del complex. S'origin\xc3\xa0 per mitj\xc3\xa0 de la deposici\xc3\xb3 i sedimentaci\xc3\xb3, durant el Mioc\xc3\xa8, de materials calcaris d'origen escull\xc3\xb3s i que no ha estat sotmesa al plegament alp\xc3\xad. El s\xc3\xb2l est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per terra rossa, coneguda a Mallorca com a call vermell, molt argil\xc3\xb3s, amb una proporci\xc3\xb3 entre el 10 i 30% de carbonats. Aquesta plataforma, la roca sediment\xc3\xa0ria de la qual \xc3\xa9s erosionada per dissoluci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de l'acci\xc3\xb3 combinada dels \xc3\xa0cids org\xc3\xa0nics i de l'aigua de pluja, presenta en la superf\xc3\xadcie basses temporals i barrancs. Cal excloure'n les terres on s\xe2\x80\x99han superposat, dominants, els sediments i les dunes del Quaternari._NEWLINE_Les basses temporals s\xc3\xb3n clots de captaci\xc3\xb3 i acumulaci\xc3\xb3 d'aigua dol\xc3\xa7a, que hi apareixen sobre les lloses, producte de la successiva dissoluci\xc3\xb3 o precipitaci\xc3\xb3 de carbonat de calci dissolt en l'aigua d'escorrentia, la qual cimenta la superf\xc3\xadcie de les calcarenites, o mar\xc3\xa8s, per oclusi\xc3\xb3 en la seva porositat._NEWLINE_Els barrancs s\xc3\xb3n el resultat de l'endinsament dels torrents per coincid\xc3\xa8ncia amb l\xc3\xadnies de fractura, di\xc3\xa0clasi, i per dissoluci\xc3\xb3 de les calc\xc3\xa0ries. Hi ha pocs barrancs a la marina de Llucmajor, ja que els torrents s\xc3\xb3n molt curts, els m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n el del torrent de Cala Pi i el del torrent de Cala Beltran._NEWLINE_Els llims i les argiles que hi apareixen, sobretot damunt les roques calc\xc3\xa0ries nues, no provenen dels processos de dissoluci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 que s\xc3\xb3n duits per tempestes de pols d'origen sahari\xc3\xa0, del xaloc i del migjorn._NEWLINE_La naturalesa calc\xc3\xa0ria de les roques i el seu contacte amb la mar han donat lloc a coves, la m\xc3\xa9s destacada \xc3\xa9s la cova des Pas de Vallgornera. \xc3\x89s una cova natural d'origen c\xc3\xa0rstic, situada sota la urbanitzaci\xc3\xb3 Es Pas de Vallgornera, que, amb m\xc3\xa9s de 67 km de recorregut, \xc3\xa9s la cavitat de major desenvolupament de l'arxip\xc3\xa8lag de les Balears. La seva entrada est\xc3\xa0 situada a uns 22 m sobre el nivell de la mar i a uns 400 m de la costa. Est\xc3\xa0 protegida per la Conselleria de Medi Ambient, del Govern de les Illes Balears i declarada Lloc d\xe2\x80\x99Import\xc3\xa0ncia Comunit\xc3\xa0ria (LIC) amb el codi ES5310049. \xc3\x89s una cavitat \xc3\xbanica dins de l'endocarst de la zona del migjorn de l'illa, no tan sols per les seves dimensions sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per l'abund\xc3\xa0ncia d'espeleotemes poc freq\xc3\xbcents i de morfologies de dissoluci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima es caracteritza per l'aridesa, amb precipitacions molt baixes 300 l/m\xc2\xb2 a la zona de s'Estelella i 328 l/m\xc2\xb2 a la del cap Blanc de mitjana. La sequedat s'accentua durant la primavera i l'estiu, quan l'evapotranspiraci\xc3\xb3 potencial supera les aportacions per precipitaci\xc3\xb3, habitualment nul\xc2\xb7les durant els mesos de juny, juliol i agost. Les precipitacions m\xc3\xa9s abundants tenen lloc durant la tardor, moltes vegades en forma de ruixats produ\xc3\xafts per n\xc3\xbavols convectius que donen lloc a xaragalls que sovint deixen la roca mare al descobert. Les temperatures oscil\xc2\xb7len entre els 16 i 17\xe2\x80\xaf\xc2\xb0C de mitjana, essent el mes m\xc3\xa9s fred el gener (10,2 \xc2\xb0C de mitjana) i el m\xc3\xa9s calent l'agost (24,9\xe2\x80\xaf\xc2\xb0C de mitjana).\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nQuant a la vegetaci\xc3\xb3 hi trobam plantes heli\xc3\xb2files, que suporten b\xc3\xa9 la forta insolaci\xc3\xb3, i plantes xer\xc3\xb2files, que suporten la sequedat. El garrigar d'ullastres (Olea europea v. silvestris) n'\xc3\xa9s la vegetaci\xc3\xb3 clim\xc3\xa0cica, amb pi blanc (Pinus halepensis) i mates (Pistacia lentiscus). Hi creixen esp\xc3\xa8cies definidores com l'escanyacabres (Cneorum tricoccon L.), les esparregueres (Asparagus horridus L., Asparagus acutifolius L., Asparagus albus L.), les estepes (Cistus albidus L., Cistus salviifolius L.), el fen\xc3\xa0s (Brachypodium retusum (Pers.) Beauv.), les lletreres (Euphorbia maresii Knoche subsp. maresii), la rapa de frare (Arum pictum L. subsp. sagittifolium Rossell\xc3\xb3 & L. S\xc3\xa1ez.) i altres rapes, i la vidalba (Clematis vitalba L.). Hi ha plantes end\xc3\xa8miques: la Filago petro-ianii Rita & Dittrich, una varietat de pi blanc (Pinus halepensis ceciliae) descobert el 1972 a la mateixa Marina de Llucmajor, i ge\xc3\xb2fits com la ceba marina (Urginea maritima (L.) Baker), el narc\xc3\xads (Narcissus serotinus L.) i el safr\xc3\xa0 bord (Crocus cambessedesii J. Gay). Tamb\xc3\xa9 hi s\xc3\xb3n presents la savina (Juniperus phoenicea L. subsp. turbinata (Guss.) Nyman) i les orqu\xc3\xaddies, d'entre les quals destaca l'esp\xc3\xa8cie Barlia robertiana (Loisel) Greuter, la m\xc3\xa9s grossa de Mallorca. A les basses s'hi troben algues. Als penya-segats, l\xc3\xadnia de contacte entre la marina i la mar, \xc3\xa9s l'h\xc3\xa0bitat de plantes del g\xc3\xa8nere Limonium i del socarrel (Dorycnium pentaphyllum Scop.), encoixinats i espinosos, que suporten el vent i l'esprai mar\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a la fauna, s'hi troben el cal\xc3\xa0pet (Bufo viridis ssp. balearica), la serp de garriga, la tortuga de terra, el buscaret coallarga, el corb, l'esparver, l'\xc3\xb2liba, la milana, el mussol, el sebel\xc2\xb7l\xc3\xad i el conill. Les basses, que romanen seques durant l'estiu, acullen una interessant comunitat de crustacis, d'insectes i d'amfibis. A Mallorca se'n han inventariat 109 i d'elles, 90 estan ubicades dins la marina de Llucmajor. Aquestes basses formen ecosistemes de gran import\xc3\xa0ncia per la qual cosa han estat declarades Lloc d'Import\xc3\xa0ncia Comunit\xc3\xa0ria (LIC), dins de la xarxa Natura 2000 (Directiva del Consell Europeu 92/43/CEE), amb el n\xc3\xbamero ES5310037._NEWLINE_Els penya-segats costaners que arriben als 120 metres d'al\xc3\xa7ada al sector de ponent, s\xc3\xb3n prou inaccessibles per afavorir la pres\xc3\xa8ncia d'ocells, com el corb mar\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nActivitat humana\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat humana que s'hi ha desenvolupat des de l'\xc3\xa8poca pretalai\xc3\xb2tica, ha hagut de fer front al medi hostil. S'hi ha practicat la ca\xc3\xa7a, la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, la ramaderia ovina extensiva i l'agricultura marginal de sec\xc3\xa0, per la qual cosa sovint s'ha hagut de rec\xc3\xb3rrer a l'enginy per a la captaci\xc3\xb3 d'aigua. Hi ha abundants i importants jaciments arqueol\xc3\xb2gics com ara coves sepulcrals i restes de poblats talai\xc3\xb2tics, destacant el poblat talai\xc3\xb2tic de Capocorb Vell._NEWLINE_La ramaderia ovina, a vegades, hi ha requerit la transhum\xc3\xa0ncia, per causa de la manca de pastures durant l'estiu. Les guardes eren duites cap a la serra de Tramuntana a trav\xc3\xa9s de camins, com el de Muntanya, que va des de la possessi\xc3\xb3 de Sa Torre fins al puig des Teix. El s\xc3\xb2l nom\xc3\xa9s ha estat apte per al conrad\xc3\xads a for\xc3\xa7a d'espedregar-lo i de llaurar-lo a fons. Les pedres i les lloses que s'hi han extret s'han fet servir per a obres, com parets, barraques i abeuradors coberts. Tamb\xc3\xa9 s'han explotat pedreres de mar\xc3\xa8s al llarg de tota la costa i s'empraren per construir importants edificis, destacant la Seu de Mallorca._NEWLINE_La marina de Llucmajor sofr\xc3\xad sovint atacs de pirates. El 1543 els turcs otomans s'aliaren amb els barbarescs, convertint-se en una constant amena\xc3\xa7a per a tota Mallorca, per la qual cosa es constru\xc3\xafren tres torres de guaita (torre des Cap Blanc, torre de Cala Pi i torre de s'Estelella), alineades, al llarg de la l\xc3\xadnia de costa de la Marina de Llucmajor amb la finalitat d'avisar a la poblaci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 es refugi\xc3\xa0s abans de l'arribada dels pirates. Amb els anys perderen valor aquestes torres per\xc3\xb2 no la situaci\xc3\xb3 privilegiada, per la seva al\xc3\xa7ada, de la Marina i s'hi instal\xc2\xb7laren, a principis del segle XX, bateries de costa amb l'objectiu de defensar la badia de Palma i les platges del migjorn. S\xc3\xb3n les bateries de Cap de Regana, Punta Llobera, Cap Blanc i Cala es Carril, que foren desmantellades a finals del segle XX i principis del XXI._NEWLINE_L'estructura de la propietat, tradicionalment latifundista, ha girat entorn de la possessi\xc3\xb3, on es practicava, a les terres m\xc3\xa9s marginals, el sistema de rota. Les cases de les possessions s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petites i menys riques que les cases de possessions de la Serra de Tramuntana en conson\xc3\xa0ncia amb la pobresa de les terres, a excepci\xc3\xb3 de les cases de la possessi\xc3\xb3 de Sa Torre. D'aquestes explotacions, en resta la topon\xc3\xadmia, les segregacions de les garrigues, tancades amb pared de pedra seca, i les barraques de roter. Amb l'arribada del turisme de masses, han estat transformats els terrenys m\xc3\xa9s propers a la mar, amb la construcci\xc3\xb3 d'urbanitzacions (Tolleric, Badia Gran, Badia Blava, Sa Torre, Puigderr\xc3\xb3s i Maioris D\xc3\xa9cima al ponent; Cala Pi, Vallgornera Nou i Es Pas de Vallgornera al migjorn) i algun hotel. D'altra banda, la zona interior ha estat ocupada, parcialment, com espai de segona resid\xc3\xa8ncia per causa de la baixa rendibilitat de les explotacions de cereals i d'arbrat de sec\xc3\xa0 (ametllers majorit\xc3\xa0riament, garrovers  figueres)."