b'\n_START_ARTICLE_\nLiteratura kurda\n_START_PARAGRAPH_\nLiteratura kurda \xc3\xa9s la literatura feta en kurd.\n_START_SECTION_\nLa tradici\xc3\xb3 oral\n_START_PARAGRAPH_\nLa literatura oral i folkl\xc3\xb2rica ha estat una constant en la hist\xc3\xb2ria liter\xc3\xa0ria kurda. Hi ha can\xc3\xa7ons de diverses classes i varietats: d\xc3\xaelok, govand i dil\xc3\xa2n (dansa), lawjk i h\xc3\xa2yran (amor), \xc5\x9fer o delal (guerra), can\xc3\xa7onetes que acompanyaven la transhum\xc3\xa0ncia de primavera (ser\xc3\xaale) o de tardor (pah\xc3\xaezok), can\xc3\xa7ons de bressol (lor\xc3\xae), epit\xc3\xa0lams (hevale o serezavano) o de dol (s\xc4\xabn o qewil). Els contes o historietes en prosa (\xc3\xa7\xc3\xaerok) s\xc3\xb3n plens d\'imaginaci\xc3\xb3, poden ser meravellosos, sat\xc3\xadrics o anecd\xc3\xb2tics, com els comtes d\'animals (lewda). Entre les grans narracions llegend\xc3\xa0ries trobem Mam\xc3\xaa Alan, Zelixa \xc3\xbb Fat\xc3\xbbl, Layla \xc3\xbb Mejn\xc3\xbbn, Siyabend \xc3\xbb Xac\xc3\xaa, Zambilfiros (Venedor de cistelles), X\xc3\xbbrsid \xc3\xbb Xawer, \xc5\x9eirin \xc3\xbb Xo\xc5\x9frew, \xc5\x9eirin \xc3\xbb Ferhad, Fax\xc3\xaer \xc3\xbb Sitiy i Manica \xc3\xbb Bijan; les epopeies de trama hist\xc3\xb2rica (destan) Dimdim, Julind\xc3\xae, Rustem \xc3\xbb Zoraw, Cihangir, Zendeheng, Nadir \xc3\xbb Topal, Els dotze Cavallers de Meriwan, Abdul Rehman Baban i Ezd\xc3\xaen\xc5\x9fer Bedir-Xan, que facilitaven la gl\xc3\xb2ria dels dengb\xc3\xaaj (trobadors professionals) i xirokb\xc3\xaaj (contistes), capa\xc3\xa7os de retenir en la mem\xc3\xb2ria llargues i nombroses can\xc3\xa7ons, amb hist\xc3\xb2ries d\'amor tr\xc3\xa0giques i de poders sobrenaturals, com Sleman\xc3\xaa Slivi._NEWLINE_Durant el segle XX s\'han publicat nombrosos reculls de folklore kurd, com Gotina p\xc3\xaacine (1957) i S\xc3\xaerpehatiye Resiwe dar\xc3\xae (1956) de Cegerxwin, publicats a Damasc; Oise-i p\xc3\xaa\xc5\x9finan (1933) d\'Ismail Heq\xc3\xae \xc5\x9eaweys, publicat a Bagdad; Hezar b\xc3\xaaj \xc3\xbb pend (1930) de Mar\xc3\xbbf \xc3\x87iyawok, tamb\xc3\xa9 a Bagdad, \xc3\x87iri ke kurde (1961) i \xc3\x87irike \xc3\xbb Siyamend (1956) d\'A. Ayyubian, a Tabriz; i Zambilf\xc3\xaeros (1965) de Gew Mukriani, a Hewler. El 1987 l\'editorial sueca Orfeus public\xc3\xa0 els C\xc3\xaerok\xc3\xaan kurd\xc3\xae (Contes kurds) de Roger Lescot, qui public\xc3\xa0 una K\xc3\xbcrt\xc3\xa7e gramari (1968) amb E.C. Bedirxane.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el segle XIX, augment\xc3\xa0 el nombre d\'escriptors en llengua kurda; en poesia s\'usa la qa\xc5\x9fida, poema l\xc3\xadric monor\xc3\xadmic de 15-30 d\xc3\xadstics, el ghazal, poema curt de 5-12 d\xc3\xadstics i altres; i destacaren autors com Mewslewi (1806-1882), Nal\xc3\xae (Mal\xc3\xa2 Khidr\xc3\xae Ahmed-\xc3\xae Chawaysi Mikhay\xc3\xael\xc3\xae, 1797-1825), amb un div\xc3\xa0 en kurd central publicat el 1931; H\xc3\xaadci Qadir\xc3\xaa Goy\xc3\xae (1815-1892), autor de qasides de tarann\xc3\xa0 social i considerat el m\xc3\xa9s gran poeta kurd del segle, del qual se\'n public\xc3\xa0 el diw\xc3\xa0 el 1925; el mullah sufita Salih Her\xc3\xaeq (1851-1907); Edeb (Evdelah Beg Misbah al Diwan, 1859-1916) amb un diwan, el poeta Ehmed Beg\xc3\xaa Komasi (1795-1876) i el xeic \xc5\x9e\xc3\xaax Riza Taleban\xc3\xae (1835-1910), mullah agn\xc3\xb2stic fundador de la poesia sat\xc3\xadrica kurda; Salim (1800-1866) i Kurdi (1803-1849), amb poesia patri\xc3\xb2tica; el naqshbandi Mehw\xc3\xae (1830-1904), amb teories sufites; Mirza Reh\xc3\xaem Wafa\'i (1836-1892) i les poetesses Mah \xc5\x9eeref Xanim d\'Ardelan (1800-1847), Sira Xanim de Diyarbakir (1814-1865) i Mihrewan de Berwar\xc3\xae (1858-1905). Tamb\xc3\xa9 van rebre visites de cient\xc3\xadfics europeus, com Alexander Jaba, autor de Recueil de notices et recites kurdes (1860) i d\'un Dictionnaire kurde-fran\xc3\xa7ois (1879) amb F. Justi.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nQuan al segle XX, cal dir que fou al final de la Primera Guerra Mundial quan es produ\xc3\xad l\'esclat definitiu de la literatura en llengua kurda, gr\xc3\xa0cies a les revistes i diaris. Tewf\xc3\xaeq Wahb\xc3\xae fou el pioner de la gram\xc3\xa0tica kurda (1929), dels or\xc3\xadgens de la llengua (1966) i autor d\'un diccionari kurd-angl\xc3\xa8s el 1966; desatacarien a Irak His\xc3\xaan Arif (1926), fundador de la Uni\xc3\xb3 d\'Escriptors Kurds a Irak; Ehmed Muxtar Caf (1897-1935), Hamd\xc3\xae (1878-1936), Mihemed \xc5\x9e\xc3\xaax Evdil Ker\xc3\xaem Qani (1900-?), Evdil Wah\xc3\xaed N\xc3\xbbr\xc3\xae (1903-1944), Hac\xc3\xae Tewfiq Piremerd ("l\'anci\xc3\xa0", 1867-1950), amb Duvanza suvarai marivan (Dotze genets a Marivan, 1935); l\'historiador Huseyn Huzn\xc3\xae Mukrian\xc3\xae (1886-1947); el general Mihemed Em\xc3\xaen Zek\xc3\xae (1880-1945); Refiq Hilm\xc3\xae (m. 1961) amb Kurdistan del Sud (1956) el poeta de Silemani Evdelah Mihemed Ziwer (1875-1945) i el turmentat Faik Evdelah B\xc3\xaakes ("el sense persona", 1905-1948). Evdil\xc3\xaa Gorani (1904-1962) fou poeta, autor de Baha\xc5\x9ft a yadegar (Parad\xc3\xads i mem\xc3\xb2ria, 1950), Fimesk \xc3\xbb hunar (Ll\xc3\xa0grimes i art, 1950), Siru\xc5\x9ft \xc3\xbb darun (Natura i \xc3\xa0nima,1968) i Lavik \xc3\xbb payam (Balada i missatge, 1969), director de la revista Jin (Vida) del PDK el 1952-1954 i presoner pol\xc3\xadtic. Posteriorment han destacat Dilzar (1928), Dildar (1918-1948), autor de l\'himne nacional kurd Ey ragip, Ehmed Hard\xc3\xae (1922), Salam (1892-1959), Kaka-y Fallah (1928), Kameran Mokr\xc3\xae (1929) i Mihemed Huseyn Berzinji Ain ha Ba. _NEWLINE_Ac\xc3\xad tamb\xc3\xa9 des dels anys 20 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a desenvolupar la prosa. La primera novel\xc2\xb7la fou La Xawim\xc3\xa2 (Dins el meu somni, 1925) de Jamil S\xc3\xa2\'ib (1887-1950), publicada a la revista Jiyanawa, per\xc3\xb2 el 1945 fou prohibit l\'assaig Adamizad la saya-y darabag\xc3\xae (L\'home en la societat feudal) de Mahmud Ahmad. Per tal d\'eixamplar vocabularis i termes, comen\xc3\xa7aren traduint cl\xc3\xa0ssics francesos, anglesos, perses i turcs. Aix\xc3\xad, Jamal Nebez tradu\xc3\xad The storm de William Shakespeare (1957), Mihemed El\xc3\xae Kurd\xc3\xae el Zadig de Voltaire (1954), i Nured\xc3\xaen Zaza (1919-1988) el Gavroche de Victor Hugo i Les Estrelles d\'Alphonse Daudet. Ha\xc5\x9fim Dixirmac\xc3\xae escriur\xc3\xa0 articles de divulgaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica, i Nac\xc3\xae Elas tradueix les narracions dels viatgers brit\xc3\xa0nics. Zaza tamb\xc3\xa9 public\xc3\xa0 amb Mistefa Ehmed Bot\xc3\xae contes a la revista Hawar, i els poemes d\'Osman Sebr\xc3\xae (1906-1993). Tots tres s\'exilaren a S\xc3\xadria. Quan a la cr\xc3\xadtica liter\xc3\xa0ria, destacaren Y\xc3\xbbnis Re\xc3\xbbf, el folklorista Izz al Din Ras\xc3\xbbl (1935), Mar\xc3\xbbf Xiznedar, autor de Ke\xc5\x9f \xc3\xbb qafiyet le \xc5\x9f\xc3\xae\'ir\xc3\xae kurd\xc3\xae da (Ritme i m\xc3\xa8trica a la poesia kurda, 1962), Cem\xc3\xael Bendi Rojbeyani tradu\xc3\xad a l\'\xc3\xa0rab el Sharaf name (1957). I quan a novel\xc2\xb7listes, destacaren \xc5\x9eekir Fetah, Ibrah\xc3\xaem Ehmed (1912) i Miherem Mihemed Em\xc3\xaen (1921). _NEWLINE_Endem\xc3\xa9s d\'aquests, en novel\xc2\xb7la i teatre cal destacar Burkan amb Ki\xc3\xa7 \xc3\xbb qutebxane (la noia i l\'escola, 1956), Jir\xc3\xae amb Afret \xc3\xbb niwi\xc5\x9fte (La dona i el talism\xc3\xa0, 1956), Em\xc3\xaen Mirza Ker\xc3\xaem; Xal\xc3\xaed Delair, Cemal Evdil Qadir Baban, amb Nor\xc3\xbbz (1960) drama de cinc actes en vers, i Zek\xc3\xae Ehmed Henar\xc3\xae. El 1971 es va fundar l\'Acad\xc3\xa8mia Kurda de Bagdad, on destacarien Marif Barzinji (1927-1963), Q\xc4\x81\'us Guftan, Huseyn Arif (1936), Ibrahim Ahmed (1914, autor de la primera novel\xc2\xb7la en sorani, Jan-i gal (El patiment d\'un poble, 1973) i publicaren el 1970 Masala-y wijd\xc4\x81n (Una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de consci\xc3\xa8ncia, 1920) escrita en sorani per Ehmed Muxtar Caf._NEWLINE_A Turquia, C\xc3\xaaladit Bedir Xane (1893-1951) i Kamuran Bedir Xane (1895-1978) amb la revista Hawar (Crida) en kurmanji, s\'exilaren a Damasc i el seu treball ling\xc3\xbc\xc3\xadstic i literari ajudar\xc3\xa0 a fer del kurd una llengua moderna. El nacionalista i unitarista S\xc3\xaaxmus Hesan Cegerxwin (en turc, Fattah Beg Sahibqiran, 1903-1984) va compondre la novel\xc2\xb7la Sehr-i Jin (La ciutat de la vida) i el recull de poesia Diwan\xc3\xaa Cegerxw\xc3\xaen (1945) i Sewra azad\xc3\xae (la revolta de la llibertat, 1954), faula sobre el Kurdistan i l\'actitud nacional de les diverses classes. El m\xc3\xa9s destacat ha estat el novel\xc2\xb7lista i activista Musa Anter (1920-1992), assassinat pel r\xc3\xa8gim turc, autor de Bir\xc3\xaena re\xc5\x9f (La ferida negra, 1965), publicada a Istanbul, sobre la mis\xc3\xa8ria i ignor\xc3\xa0ncia dels pagesos kurds de Turquia, i Hatiralarim (Els meus records, 1991). Mahmud Bozarslan publicaria Meliya Mesh\xc3\xbbr (Contes populars, 1984) a Uppsala, i H. Deniz els Gotn\xc3\xaa p\xc3\xaasy\xc3\xaa kurda (Proverbis kurds, 1991). Suzan Damanci (Diyarbekir, 1962) escriu els novel\xc2\xb7les Re\xc3\xa7ine kokyyordu H\xc3\xaalin (H\xc3\xaalin feia olor de reina, 1993), Eriyip gidiyor gice (La nit s\'esvaeix, 1991) i Kiva\xc3\xa7 daglar kar tuttu (Les \xc3\xa0rides muntanyes cobertes de neu, 1995)._NEWLINE_A Iran destac\xc3\xa0 el poeta Dildar Yunus (1918-1948), autor d\'Ey ragip (Ai enemic), himne nacional de la Rep\xc3\xbablica de Mehabad i adoptat posteriorment pel PKK. El poeta m\xc3\xa9s destacat fou el tamb\xc3\xa9 pol\xc3\xadtic Evdirehman\xc3\xaa Sherafkendi H\xc3\xaajar ("Captaire", 1920-1993) membre del Komala i Zhiani Kurd el 1941 i futur cap del PDKI, compongu\xc3\xa9 la novel\xc2\xb7la Alakok (Una flor a la muntanya, 1945) i el drama B\xc3\xaajti seremer \xc3\xbb lassayi sag \xc3\xbb mangesew (La hist\xc3\xb2ria dels caps de molt\xc3\xb3 i la lluna i el gos) i B\xc3\xaecan Esed\xc3\xaep\xc3\xbbr va compondre Molla Nasredd\xc3\xaen._NEWLINE_A l\'URSS han destacat Ereb Semo (1898-1979), resident a Arm\xc3\xa8nia que compongu\xc3\xa9 el Sivane kurd (Div\xc3\xa0 kurd, 1935), una de les millors antologies po\xc3\xa8tiques, Amre Lenin (Vida de Lenin, 1930), Jina Bextewar (Vida feli\xc3\xa7, 1959), el folklorista Haciy\xc3\xaa Cind\xc3\xae (1908), amb Nevisark\'ared k\'urdaya sovetie (1957); el cr\xc3\xadtic Ordixan\xc3\xaa Cel\xc3\xael, amb l\'epopeia Tel\xc3\xae Hamza (1963); Em\xc3\xaen\xc3\xaa Evdal (1906-1964) amb els poemes Darishan, Khalil ve Sinem (1965); Dzhalil Dzhasme (1908) amb Alagiaz (1964), Wez\xc3\xaer\xc3\xaa Nadir\xc3\xae (1911-1946) amb Nubar (1935), el drama Revajin\xc3\xaa (El rapte, 1935) i Nado ve Giulizer (1935); Ahmad Mukhtar Jaf Beg (1897-1935), Ma Zeki (1880-1948), Tahir Beg (1875-1917), Maruf Barzinji (1921), Reh\xc3\xaem Gaz\xc3\xae, amb Hi\xc5\x9fyarb\xc3\xbbn (El despertar, 1960) sobre la resist\xc3\xa8ncia contra turcs i iranians. Sement Siyabend (1908) amb l\'epopeia l\xc3\xadrica Siyabend \xc3\xbb Xec\xc3\xaa (1959) i El\xc3\xae Evdalrehman (1919), amb Xat\xc3\xaa Xanim (Senyora Khat\xc3\xa9, 1959), i Gund\xc3\xaa Merxasan (La vila dels herois, 1968). Tamb\xc3\xa9 destacaren els poetes l\xc3\xadrics i cr\xc3\xadtics yazidis Casim\xc3\xaa Celil (1908-?), Mika\xc3\xael\xc3\xaa Re\xc5\x9f\xc3\xaed (1925), Etar\xc3\xaa Sero (1906-), Usiv\xc3\xaa Beko (1909), i els dramaturgs A. M\xc3\xaeraz\xc3\xaem, amb Zeman\xc3\xaa \xc3\xa7uy\xc3\xae (El temps passat, 1945) i Isma\xc3\xael\xc3\xaa Duko, amb Zewaca b\xc3\xaa dil (Matrimoni sense amor, 1964)._NEWLINE_Des dels anys vuitanta funciona a Par\xc3\xads un Institute Kurde que promou la literatura kurda des de l\'exili, escrita en alfabet llat\xc3\xad perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el que s\'adapta millor a la llengua kurda. Tamb\xc3\xa9 han escrit en altre lleng\xc3\xbces Salim Bereqet (1951) de S\xc3\xadria, en \xc3\xa0rab, Ismet El\xc3\xa7i (1964) en alemany Sinan ohne land (Sinan sense terra) o Cemile oder das Marchen der Hoffnung (Cemile o la rondalla de l\'esperan\xc3\xa7a), i Kemal Sadik G\xc3\xb6k\xc3\xa7eli Yashar Kemal (Hemite, Adana, 1923) en turc, membre del comit\xc3\xa8 central del TIP empresonat per activitats prokurdes, amb els contes Sari Sicak (El cor groc, 1952) i Ince Memed (Memet el falc\xc3\xb3, 1956), tradu\xc3\xafts a nombrosos idiomes. Altres dirigents kurds han escrit els seus testimonis en franc\xc3\xa8s o angl\xc3\xa8s, com Mehdi Zana, amb La prison n\xc2\xba 5. Onze ans dans les g\xc3\xaaoles turques (1995) i la seva esposa Leila Zana (1961),Yekta Uzunoglu (1953-), amb Ecrits de prison (1995) a Par\xc3\xads, i Ali Ekbar Gurgoz La huit de Diyarbakir, \xc3\xaatre kurde a Turquie (1995) a Su\xc3\xafssa. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s conegut el cantant Ahmed Kaya (1957-2000) de Meleti, habitualment cantant en llengua turca per\xc3\xb2 que fou pressionat per les autoritats per apar\xc3\xa8ixer el 1999 a MedTV cantant en kurd.'