b'\n_START_ARTICLE_\nGovern\n_START_PARAGRAPH_\nUn govern \xc3\xa9s un cos o un ens que t\xc3\xa9 l\'autoritat i la potestat administrativa per a fer i el poder per a executar les lleis dintre d\'un grup o organitzaci\xc3\xb3 civil, corporativa, religiosa o acad\xc3\xa8mica. En un sentit ampli, governar significa administrar o supervisar, ja sigui un estat, un grup de persones, o un conjunt d\'actius; \xc3\xa9s a dir, \xc3\xa9s la forma pol\xc3\xadtica amb la qual un estat \xc3\xa9s governat. La paraula catalana "govern" es deriva del grec \xce\x9a\xcf\x85\xce\xb2\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbd\xce\xae\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82 (kyvernites). El govern d\'un estat constitueix el centre des del qual s\'exerceix el poder pol\xc3\xadtic sobre una societat. _NEWLINE_Encara que en la pol\xc3\xadtica moderna, el govern, en un sentit ampli i com a organitzaci\xc3\xb3 del poder p\xc3\xbablic de la societat, es divideix en tres branques (executiva, legislativa i judicial), als pa\xc3\xafsos la forma de govern basada en el parlamentarisme, la paraula "govern" sovint es refereix nom\xc3\xa9s a les funcions de la branca executiva de l\'Estat, o a l\'executiu governant (com \xc3\xa9s el cas dels governs de l\'estat espanyol o el de la Generalitat de Catalunya), all\xc3\xb2 que als estats presidencialistes s\'anomena l\'administraci\xc3\xb3 o gesti\xc3\xb3, (com per exemple el cas dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica on parlem de l\'administraci\xc3\xb3 Bush o Obama). _NEWLINE_Els governs efectius han de posseir dos atributs: autoritat i legitimitat. L\'autoritat \xc3\xa9s l\'habilitat per a compel\xc2\xb7lir a l\'obedi\xc3\xa8ncia. Tots els governs utilitzen algun tipus de coacci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica en la seva autoritat; per exemple empresonament, amenaces o exili. La legitimitat \xc3\xa9s l\'atribut que motiva el poble a sotmetre\'s a l\'autoritat. La legitimitat es guanya a trav\xc3\xa9s de l\'adquisici\xc3\xb3 i l\'aplicaci\xc3\xb3 del poder d\'acord amb els principis i est\xc3\xa0ndards establerts.\n_START_SECTION_\nOrigen i etimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme democr\xc3\xa0cia prov\xc3\xa9 del grec antic (\xce\xb4\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbf\xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xce\xaf\xce\xb1) i va ser encunyat a Atenes al segle V a.C. a partir dels vocables \xce\xb4\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 (\xc2\xabdemos\xc2\xbb, que pot traduir-se com a \xc2\xabpoble\xc2\xbb) i \xce\x9a\xcf\x81\xce\xac\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 (\xc2\xabkr\xc3\xa1tos\xc2\xbb, que pot traduir-se com a \xc2\xabpoder\xc2\xbb o \xc2\xabgovern\xc2\xbb). No obstant aix\xc3\xb2 la significaci\xc3\xb3 etimol\xc3\xb2gica del terme \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s complexa. El terme \xc2\xabdemos\xc2\xbb sembla haver estat un neologisme derivat de la fusi\xc3\xb3 de les paraules demi\xc3\xbcrgs (demiurgi) i geomoros (geomori). L\'historiador Plutarc assenyalava que els geomoros i demi\xc3\xbcrgs, eren juntament amb els eup\xc3\xa0trides, les tres classes en qu\xc3\xa8 Teseu va dividir a la poblaci\xc3\xb3 lliure de l\'\xc3\x80tica (addicionalment la poblaci\xc3\xb3 estava integrada tamb\xc3\xa9 pels metecs, els esclaus i les dones). Els eup\xc3\xa0trides eren els nobles, els demi\xc3\xbcrgs eren els artesans, i els geomoros eren els camperols. Aquests dos \xc3\xbaltims grups, \xc2\xaben creixent oposici\xc3\xb3 a la noblesa, van formar el demos\xc2\xbb. _NEWLINE_Alguns pensadors consideren a la democr\xc3\xa0cia atenesa com el primer exemple d\'un sistema democr\xc3\xa0tic. Altres pensadors han criticat aquesta conclusi\xc3\xb3, argumentant d\'una banda que tant en l\'organitzaci\xc3\xb3 tribal com en antigues civilitzacions a tot el m\xc3\xb3n hi ha exemples de sistemes pol\xc3\xadtics democr\xc3\xa0tics, i d\'altra banda que nom\xc3\xa9s una petita minoria del 10% de la poblaci\xc3\xb3 tenia dret a participar de l\'anomenada democr\xc3\xa0cia atenesa, quedant autom\xc3\xa0ticament exclosos la majoria de treballadors, camperols, esclaus i les dones._NEWLINE_De totes maneres, el significat del terme ha canviat amb el temps, i la definici\xc3\xb3 moderna ha evolucionat molt, sobretot des de finals del segle XVIII, amb la successiva introducci\xc3\xb3 de sistemes democr\xc3\xa0tics en moltes nacions i sobretot a partir del reconeixement del sufragi universal i del vot femen\xc3\xad durant el segle XX. Avui en dia, les democr\xc3\xa0cies existents s\xc3\xb3n bastant diferents al sistema de govern aten\xc3\xa8s del que hereten el seu nom._NEWLINE_D\'aquesta manera es compr\xc3\xa8n la classificaci\xc3\xb3 de les formes pol\xc3\xadtiques existents en totes les \xc3\xa8poques, perqu\xc3\xa8 el que caracteritza el govern mon\xc3\xa0rquic \xc3\xa9s sempre que la voluntat est\xc3\xa0tica \xc3\xa9s la voluntat psicol\xc3\xb2gica d\'una persona i el que caracteritza la rep\xc3\xbablica \xc3\xa9s que el que es diu voluntat de l\'Estat \xc3\xa9s el resultat d\'un proc\xc3\xa9s jur\xc3\xaddic.\n_START_SECTION_\nObjectius del Govern\n_START_PARAGRAPH_\nLa missi\xc3\xb3 del govern \xc3\xa9s crear un sistema d\'auto-protecci\xc3\xb3 social per i amb les fam\xc3\xadlies que viuen a l\'Estat, asseguran\xc3\xa7a al llarg termini, autofinan\xc3\xa7able, de molt bona qualitat i sense corrupci\xc3\xb3. Priorit\xc3\xa0riament assegurar el futur de la salut, educaci\xc3\xb3, cr\xc3\xa8dit, propietat, pensi\xc3\xb3, habitatge._NEWLINE_A difer\xc3\xa8ncies de les ONG, l\'estrat\xc3\xa8gia del govern \xc3\xa9s recaptar aportacions obligat\xc3\xb2ries de tots els membres de l\'Estat, fets en diners, per construir infraestructura i empreses de serveis p\xc3\xbablics._NEWLINE_Hist\xc3\xb2ricament, el primer Govern es forma a la tribu, com una forma de coordinar el ple aprofitament dels recursos humans, naturals, instal\xc2\xb7lacions i eines, etc., d\'aquesta, per a generar el m\xc3\xa0xim de satisfaccions que satisfacin les necessitats de la tribu, en alimentaci\xc3\xb3, seguretat, etc._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s, s\'ha establert l\'Executiu com a ens coordinador, el legislatiu com a generador de normes i lleis i el judicial com a encarregat de fer que les normes i les lleis es compleixin._NEWLINE_Actualment hi ha un grup d\'investigadors i empreses seriosament preocupats pel fet que el govern \xc3\xa9s una organitzaci\xc3\xb3 d\'autoprotecci\xc3\xb3 social poc segura al llarg termini, que potser no sigui capa\xc3\xa7 d\'assegurar els serveis de protecci\xc3\xb3 social a futur, quan l\'esp\xc3\xa8cie allargui seva esperan\xc3\xa7a de vida per sobre dels 100 anys. Aquests investigadors estan desenvolupant ONG alternatives.\n_START_SECTION_\nEl sistema tripartit de Montesquieu\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen del concepte es remunta al fil\xc3\xb2sof pol\xc3\xadtic franc\xc3\xa8s de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, Montesquieu. Montesquieu descrigu\xc3\xa9 la divisi\xc3\xb3 del poder pol\xc3\xadtic entre un bra\xc3\xa7 executiu, un bra\xc3\xa7 legislatiu i un bra\xc3\xa7 judicial. El seu model es basava en el sistema constitucional brit\xc3\xa0nic, en el qual vei\xc3\xa9 una separaci\xc3\xb3 de poders entre el monarca, el Parlament i els tribunals. Autors posteriors han apuntat que Montesquieu s\'equivoc\xc3\xa0 en aquest aspecte, car al Regne Unit els bra\xc3\xa7os legislatiu i executiu eren molt propers i tenien lligams amb el bra\xc3\xa7 judicial (tot i que hi havia independ\xc3\xa8ncia judicial).'