b'\n_START_ARTICLE_\nMem\xc3\xb2ria a llarg termini\n_START_SECTION_\nEls models de mem\xc3\xb2ria dual\n_START_PARAGRAPH_\nEn psicologia hi ha hagut diversos models explicatius sobre el funcionament de la mem\xc3\xb2ria, els quals parteixen de la idea que existeixen dos nivells de funcionament: un que emmagatzema dades a curt termini i un altre que emmagatzema dades per fer-les servir a llarg termini._NEWLINE_George Armitage Miller va ser un dels primers a parlar d\'aquesta dualitat i, el 1956, va proposar basant-se en alguns estudis que la mem\xc3\xb2ria a curt termini estava limitada a un determinat nombre de chunks d\'informaci\xc3\xb3, mentre que la mem\xc3\xb2ria a llarg termini \xc3\xa9s un arxiu sense l\xc3\xadmit de capacitat._NEWLINE_Atkinson i Shiffrin van comen\xc3\xa7ar proposant un model de tres nivells (1968), el primer dels quals era la mem\xc3\xb2ria sensorial. Anys m\xc3\xa9s tard Shiffrin va rectificar passant a un model dual incloent els registres sensorials dins de la mem\xc3\xb2ria a curt termini.Segons la seva proposta els records estan en la mem\xc3\xb2ria a curt termini durant un breu temps i all\xc3\xa0 un regulador ("buffer") decideix si cal passar les dades a l\'arxiu de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini on s\'enforteixen els enlla\xc3\xa7os neuronals amb altra informaci\xc3\xb3 ja existent. Quan els \xc3\xadtems s\xc3\xb3n presentats per primera vegada, entren dins la mem\xc3\xb2ria a curt termini, per\xc3\xb2 a causa de la seva capacitat limitada, cada nou \xc3\xadtem que arriba despla\xc3\xa7a els anteriors, els quals poden ser expulsats, \xc3\xa9s a dir, desapareixen de la mem\xc3\xb2ria, si no \xc3\xa9s que es reactiven i s\'usen. Amb la pr\xc3\xa0ctica i l\'\xc3\xbas dels records els enlla\xc3\xa7os es reforcen i en lloc de desapar\xc3\xa8ixer el regulador els envia cap a la mem\xc3\xb2ria a llarg termini. Com m\xc3\xa9s temps estan a la mem\xc3\xb2ria a curt termini m\xc3\xa9s probable \xc3\xa9s que passin a formar part de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini._NEWLINE_El 1974 Baddeley i Hitch van proposar un altre sistema dual per explicar el funcionament de la mem\xc3\xb2ria. Segons la seva teoria, la mem\xc3\xb2ria a curt termini es divideix en diversos sistemes encadenats tenint en compte els diferents tipus de dades i un control executiu supervisa quins \xc3\xadtems entren i surten d\'aquests sistemes basant-se en all\xc3\xb2 que \xc3\xa9s \xc3\xbatil a cada individu per a fer un treball. Els sistemes encadenats a la mem\xc3\xb2ria de treball s\xc3\xb3n: un bucle fonol\xc3\xb2gic, el sistema d\'esbossos de representaci\xc3\xb3 visoespacials i el regulador epis\xc3\xb2dic.\n_START_SECTION_\nCodificaci\xc3\xb3 de la informaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nBaddeley, entre altres investigadors, afirma que la mem\xc3\xb2ria a llarg termini codifica la informaci\xc3\xb3 sem\xc3\xa0nticament per poder-la emmagatzemar. Pel que fa a la visi\xc3\xb3, la informaci\xc3\xb3 ha de passar per la mem\xc3\xb2ria de treball abans que pugui ser emmagatzemada en la mem\xc3\xb2ria a llarg termini. Aix\xc3\xb2 es pot demostrar pel fet que la velocitat amb qu\xc3\xa8 la informaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s emmagatzemada en la mem\xc3\xb2ria a llarg termini ve determinada per la quantitat d\'informaci\xc3\xb3 que pot anar b\xc3\xa9 a cada un dels passos que realitzem durant una tasca visual amb la mem\xc3\xb2ria de treball. En altres paraules, com m\xc3\xa9s gran sigui la capacitat de treball de la mem\xc3\xb2ria en relaci\xc3\xb3 amb determinats est\xc3\xadmuls, m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament s\'aprendr\xc3\xa0 o memoritzaran les dades._NEWLINE_La consolidaci\xc3\xb3 sin\xc3\xa0ptica \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s pel qual les dades s\xc3\xb3n transferides des de la mem\xc3\xb2ria a curt termini cap a la mem\xc3\xb2ria a llarg termini. En els primers minuts o hores despr\xc3\xa9s d\'adquirir continguts nous, el rastre de la mem\xc3\xb2ria passa a ser codificat amb sinapsis, fent-se resistent, per\xc3\xb2 no immune, a la interfer\xc3\xa8ncia d\'altres dades externes._NEWLINE_Per tal d\'evitar el defalliment o la desaparici\xc3\xb3 dels records de dades en la mem\xc3\xb2ria a llarg termini, cal fer activitats de manteniment, recuperant les dades de tant en tant. Aquests exercicis han de consistir en el fet que la persona recuperi dades de la seva mem\xc3\xb2ria amb intervals de temps que aniran augmentant d\'acord amb el principi de la repetici\xc3\xb3 espaiada. Aix\xc3\xb2 pot passar de forma natural amb una reflexi\xc3\xb3 o esfor\xc3\xa7ant-se per recordar dades de manera deliberada (un proc\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 anomenat recapitulaci\xc3\xb3), i sovint depenent de la import\xc3\xa0ncia que cada individu doni a les dades que es volen fixar en la mem\xc3\xb2ria.\n_START_SECTION_\nEl son\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes teories consideren el son un factor important per a establir records ben organitzats en la mem\xc3\xb2ria a llarg termini i en la  consolidaci\xc3\xb3 de nous records._NEWLINE_Segons la teoria proposada per E. Tarnow, els records a llarg termini s\xc3\xb3n emmagatzemats en format somni (en base als descobriments fets per Penfield i Rasmussen, que l\'excitaci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica del c\xc3\xb2rtex cerebral d\xc3\xb3na lloc a experi\xc3\xa8ncies similars als somnis). Mentre estem desperts, una funci\xc3\xb3 executiva interpreta i comprova si la mem\xc3\xb2ria a llarg termini \xc3\xa9s consistent amb la realitat (Tarnow, 2003). La informaci\xc3\xb3 desada a la mem\xc3\xb2ria, no importa com s\'hagi apr\xc3\xa9s, pot afectar la realitzaci\xc3\xb3 d\'una tasca en particular sense que el subjecte sigui conscient que est\xc3\xa0 fent servir la mem\xc3\xb2ria. Es creu que els rastres de les noves adquisicions de la mem\xc3\xb2ria declarativa s\xc3\xb3n reactivats durant la fase NREM del son per promoure la seva transfer\xc3\xa8ncia de l\'hipocamp al neoc\xc3\xb2rtex per formar part de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini. Les dades de la mem\xc3\xb2ria declarativa es recorden millor si la recuperaci\xc3\xb3 de la mem\xc3\xb2ria es fa despr\xc3\xa9s de la fase II del son (sense moviment r\xc3\xa0pid dels ulls). La reactivaci\xc3\xb3 de la mem\xc3\xb2ria mentre es dorm pot portar a canvis sin\xc3\xa0ptics duradors en determinades xarxes neuronals. \xc3\x89s el darrer pic en l\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de l\'encefalograma, durant l\'activitat baixa i les ones delta durant la fase NREM, quan el cervell est\xc3\xa0 enfeinat en la consolidaci\xc3\xb3 de la mem\xc3\xb2ria declarativa. Quan els aprenentatges es fan despr\xc3\xa9s de dormir, s\'observa que els pics en l\'encefalograma estan redistribu\xc3\xafts, ja que l\'activitat neuronal es mant\xc3\xa9 dins les oscil\xc2\xb7lacions lentes. Es creu que aquests pics que marca l\'encefalograma mentre es dorm reflecteixen el moment en qu\xc3\xa8 hi ha canvis sin\xc3\xa0ptics, els canvis que contribueixen a la consolidaci\xc3\xb3 de la mem\xc3\xb2ria. _NEWLINE_La funci\xc3\xb3 de dormir en relaci\xc3\xb3 amb les tasques de reconeixement d\'objectes \xc3\xa9s una activitat comparable a les tasques que t\xc3\xadpicament s\'apliquen per avaluar la mem\xc3\xb2ria declarativa en els humans: \xc3\xa9s una activitat d\'un sol intent, depenent de l\'hipocamp, no causant d\'estr\xc3\xa8s mental i pot repetir-se dins del mateix animal.La privaci\xc3\xb3 del son redueix els nivells d\'alerta o capacitat d\'atenci\xc3\xb3, afectant l\'efici\xc3\xa8ncia de determinades funcions cognitives, com ara l\'aprenentatge i la mem\xc3\xb2ria.\n_START_SECTION_\nDivisions de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini\n_START_PARAGRAPH_\nEl cervell no emmagatzema records en una \xc3\xbanica estructura. Es creu que hi ha regions del cervell especialitzades en l\'emmagatzematge de diferents tipus de mem\xc3\xb2ria. La mem\xc3\xb2ria a llarg termini se subdivideix en dos grans tipus: la mem\xc3\xb2ria expl\xc3\xadcita i la mem\xc3\xb2ria impl\xc3\xadcita.\n_START_SECTION_\nLa mem\xc3\xb2ria impl\xc3\xadcita\n_START_PARAGRAPH_\nLa mem\xc3\xb2ria impl\xc3\xadcita o procedimental es refereix a l\'\xc3\xbas d\'objectes o moviments del cos, com ara la manera exacta de fer servir un llapis, conduir un cotxe o muntar en bicicleta. Aquest tipus de mem\xc3\xb2ria es codifica, i potser tamb\xc3\xa9 s\'emmagatzema, al cos estriat i altres regions dels ganglis basals. Es creu que els ganglis basals s\xc3\xb3n mediadors entre la mem\xc3\xb2ria procedimental i altres parts del cervell i que \xc3\xa9s for\xc3\xa7a independent de l\'hipocamp. Les investigacions realitzades per Manelis, Hanson i Hanson (2011) van trobar que la reactivaci\xc3\xb3 de les regions parietal i occipital estaven associades amb la mem\xc3\xb2ria impl\xc3\xadcita.La mem\xc3\xb2ria procedimental \xc3\xa9s considerada una mem\xc3\xb2ria no declarativa o mem\xc3\xb2ria inconscient, i inclou diverses capes d\'aprenentatge no associatiu.\n_START_SECTION_\nFonaments biol\xc3\xb2gics a nivell cel\xc2\xb7lular\n_START_PARAGRAPH_\nLa mem\xc3\xb2ria a llarg termini, a difer\xc3\xa8ncia de la mem\xc3\xb2ria a curt termini, dep\xc3\xa8n de la capacitat de construcci\xc3\xb3 de noves prote\xc3\xafnes. Aix\xc3\xb2 esdev\xc3\xa9 quan el cos de la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula, en particular els transmissors, els receptors i les rutes per a noves sinapsis, reforcen la comunicaci\xc3\xb3 entre neurones. La producci\xc3\xb3 de noves prote\xc3\xafnes \xc3\xa9s desencadenada amb l\'alliberament de determinades subst\xc3\xa0ncies senyal (per exemple el calci en les neurones de l\'hipocamp) dins la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula. En el cas de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules de l\'hipocamp, aquest alliberament dep\xc3\xa8n de l\'expulsi\xc3\xb3 de magnesi (una mol\xc3\xa8cula d\'uni\xc3\xb3), que \xc3\xa9s expulsat quan s\'envien senyals sin\xc3\xa0ptics repetits i significatius. L\'expulsi\xc3\xb3 temporal de magnesi allibera receptors NMDA, els quals aporten calci a la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula, un senyal que porta a la transcripci\xc3\xb3 gen\xc3\xa8tica i a la construcci\xc3\xb3 de prote\xc3\xafnes de refor\xc3\xa7. _NEWLINE_Una de les noves prote\xc3\xafnes sintetitzades \xc3\xa9s fonamental per a mantenir la mem\xc3\xb2ria a llarg termini. Aquesta prote\xc3\xafna \xc3\xa9s una forma de l\'enzim cinasa, que s\'activa aut\xc3\xb2nomament i es coneix amb les sigles PKM\xce\xb6. Aquesta prote\xc3\xafna mant\xc3\xa9 l\'activitat dependent que fa possible el refor\xc3\xa7 sin\xc3\xa0ptic. La inhibici\xc3\xb3 de la PKM\xce\xb6 esborra els records establerts a llarg termini, sense afectar la mem\xc3\xb2ria a curt termini, per\xc3\xb2, quan l\'inhibidor s\'elimina, es recupera l\'habilitat per a codificar i desar nous records a llarg termini._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 la neurotrofina BDNF \xc3\xa9s una prote\xc3\xafna important per a la persist\xc3\xa8ncia de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini._NEWLINE_L\'estabilitzaci\xc3\xb3 de canvis sin\xc3\xa0ptics ve determinat per un augment paral\xc2\xb7lel d\'estructures pre i postsin\xc3\xa0ptiques com s\xc3\xb3n l\'ax\xc3\xb3 de la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula, el bot\xc3\xb3 de l\'ax\xc3\xb3 o la densitat postsin\xc3\xa0ptica. A nivell molecular, un augment en el marc de prote\xc3\xafnes postsin\xc3\xa0ptiques PSD-95 i Homer1c ha mostrat tenir correlaci\xc3\xb3 amb l\'estabilitzaci\xc3\xb3 d\'ampliaci\xc3\xb3 sin\xc3\xa0ptica.\n_START_SECTION_\nNegaci\xc3\xb3 de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini\n_START_PARAGRAPH_\nA causa d\'algunes contradiccions en la teoria d\'Atkinson i Shiffrin, alguns autors neguen l\'exist\xc3\xa8ncia de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini com a part d\'un sistema dual i proposen que la mem\xc3\xb2ria \xc3\xa9s un \xc3\xbanic sistema._NEWLINE_Una de les contradiccions es va observar en un estudi i s\'arrib\xc3\xa0 a la conclusi\xc3\xb3 que si durant l\'experiment s\'usen elements distractors, existeix un efecte rec\xc3\xa8ncia quan es demana recordar una llista d\'\xc3\xadtems  i un efecte de contig\xc3\xbcitat que afecten la mem\xc3\xb2ria. El que passava era que la dada m\xc3\xa9s recent, \xc3\xa9s a dir, la que portava menys temps a la mem\xc3\xb2ria, en contra del predit per la teoria, era la que es recordava m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment. El segon factor era el seg\xc3\xbcent: despr\xc3\xa9s de presentar una llista de paraules aparellades i demanar a un subjecte que les memoritz\xc3\xa9s, donant-li prou de temps per fer-ho, a continuaci\xc3\xb3 se li ensenyava una altra llista que era l\'element distractor i no calia que record\xc3\xa9s. El resultat era que el subjecte recordava m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment la segona llista, la de distracci\xc3\xb3, tot i que l\'havia tingut menys temps, fet tamb\xc3\xa9 contrari al predit per la teoria.  _NEWLINE_Un altre estudi va revelar que la quantitat de temps que un \xc3\xadtem pot romandre en la mem\xc3\xb2ria a curt termini no \xc3\xa9s la clau que determina la for\xc3\xa7a amb qu\xc3\xa8 pot passar a ser un record de la mem\xc3\xb2ria a llarg termini. En canvi, quan el subjecte decideix activament recordar l\'\xc3\xadtem relacionant-lo amb un significat, aix\xc3\xb2 s\xc3\xad que determina la for\xc3\xa7a amb qu\xc3\xa8 ser\xc3\xa0 desat a la mem\xc3\xb2ria a llarg termini._NEWLINE_En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, s\'ha proposat que la mem\xc3\xb2ria \xc3\xa9s un \xc3\xbanic sistema que funciona amb associacions entre \xc3\xadtems i el seu context. Segons aquest model (mem\xc3\xb2ria associativa), el context serveix de pista per a la recuperaci\xc3\xb3 del record i l\'efecte de rec\xc3\xa8ncia ve causat per la import\xc3\xa0ncia del context. El record d\'una cosa memoritzada recentment i el record passat un temps tenen el mateix efecte perqu\xc3\xa8 la relativa similitud entre els contextos encara existeix. De la mateixa manera, l\'efecte contig\xc3\xbcitat continua passant perqu\xc3\xa8 la contig\xc3\xbcitat segueix existint entre contexts semblants independentment del temps.'