b'\n_START_ARTICLE_\nGiambattista Vico\n_START_SECTION_\nEl principi del verum-factum\n_START_PARAGRAPH_\nEl punt de parten\xc3\xa7a de la filosofia de Vico \xc3\xa9s la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la veritat, que per a Descartes era oferta a l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 dins de l\'\xc3\xa0mbit d\'aquelles idees clares i distintes que li resultaven "evidents"._NEWLINE_Vico s\'ha d\'oposar amb fermesa a aquesta concepci\xc3\xb3 racionalista que, en la seva manera de veure, es desent\xc3\xa9n de la creativitat, que constitueix la facultat m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2piament humana. Aix\xc3\xad, segons la seva c\xc3\xa8lebre afirmaci\xc3\xb3, "Verum et factum reciprocantur seu convertuntur": aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, el veritable i el fet es converteixen l\'un en l\'altre i coincideixen._NEWLINE_\xc3\x89s aquest el principi de la filosofia de Vico, el que estableix el nexe entre la veritat i la producci\xc3\xb3, segons el qual l\'\xc3\xbanica veritat que pot ser coneguda radica en els resultats de l\'acci\xc3\xb3 creadora, de la producci\xc3\xb3._NEWLINE_Per aix\xc3\xb2, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, solament D\xc3\xa9u coneix la totalitat del m\xc3\xb3n, en tant que el crea cont\xc3\xadnuament; a l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s li est\xc3\xa0 reservat el lloc m\xc3\xa9s humil de demi\xc3\xbcrg de la hist\xc3\xb2ria i art\xc3\xadfex del seu propi dest\xc3\xad, i s\xc3\xb3n la hist\xc3\xb2ria i la seva vida els \xc3\xbanics objectes possibles del seu coneixement en tant que s\xc3\xb3n productes seus. De la mateixa manera, l\'altre camp en qu\xc3\xa8 pot assolir la veritat \xc3\xa9s el de la matem\xc3\xa0tica, de la qual, en cert sentit, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s productor.\n_START_SECTION_\nVisi\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTota la seva doctrina, tots els seus punts de vista al voltant del coneixement i de la hist\xc3\xb2ria, s\xc3\xb3n elaborats en oposici\xc3\xb3 al cartesianisme -com qued\xc3\xa0 dit-, i a la concepci\xc3\xb3 del seu temps, que feia de la f\xc3\xadsica la ci\xc3\xa8ncia paradigm\xc3\xa0tica. El seu enfocament segons el qual l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 pot con\xc3\xa8ixer, en propietat, el que \xc3\xa9s producte del seu fer, el du a sostenir que la natura, obra divina, pot ser pensada, per\xc3\xb2 no "entesa". Nom\xc3\xa9s D\xc3\xa9u, que ho ha fet tot, pot tenir una comprensi\xc3\xb3 total de tot._NEWLINE_Les coses que l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 fa s\xc3\xb3n la matem\xc3\xa0tica i la hist\xc3\xb2ria, i ambdues s\xc3\xb3n l\'orbe en el qual el coneixement hum\xc3\xa0 pot moure\'s, en propietat. La hist\xc3\xb2ria -posici\xc3\xb3 molt allunyada a la seva \xc3\xa8poca hist\xc3\xb2rica- \xc3\xa9s el veritable \xc3\xa0mbit hum\xc3\xa0._NEWLINE_Hi ha una hist\xc3\xb2ria ideal disposada per la provid\xc3\xa8ncia, al voltant de la qual es mouen les hist\xc3\xb2ries particulars. El cam\xc3\xad \xc3\xa9s llavors div\xc3\xad, i segueix la repetici\xc3\xb3 de tres edats successives. L\'edat divina, que \xc3\xa9s teocr\xc3\xa0tica i sacerdotal. L\'edat heroica, guanyada per l\'arbitrarietat i la viol\xc3\xa8ncia. L\'edat humana, raonable i moderada._NEWLINE_Cadascuna d\'aquestes edats, tamb\xc3\xa9 considerades com de la infantesa, la joventut i la maduresa, contenen una unitat d\'estil i una coherent correspond\xc3\xa8ncia en totes les formes de les seves manifestacions, des de les estructures de govern fins als modes d\'expressi\xc3\xb3._NEWLINE_El fet que una hist\xc3\xb2ria particular recorri les tres etapes, finalitzant en l\'edat humana, no significa que es tanqui, como avui s\'anomena, com "la fi de la hist\xc3\xb2ria". O com l\'apocalipsi de sant Agust\xc3\xad. La vida humana vol perdurar i persegueix un continu renaixement dels pobles.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta actitud doctrinal del fil\xc3\xb2sof \xc3\xa9s prou sorprenent en un per\xc3\xadode en qu\xc3\xa8 el pensament cartesi\xc3\xa0 no era un pensament m\xc3\xa9s entre d\'altres. El pensar de Vico \xc3\xa9s un pensament que nom\xc3\xa9s molt de temps despr\xc3\xa9s fou reconegut. L\'enfocament de la ci\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica no pot arribar al fons d\'all\xc3\xb2 real. I en aquest reconeixement de la import\xc3\xa0ncia d\'all\xc3\xb2 hist\xc3\xb2ric, Vico s\'anticipa a l\'esperit del romanticisme._NEWLINE_Per\xc3\xb2 si b\xc3\xa9 hi ha tem\xc3\xa0tiques una mica afins entre la seva doctrina i les de Hegel, Marx, Comte, Oswald Spengler, Vico se\'n diferencia en el fet que no hi ha un tancament o clausura final de la hist\xc3\xb2ria. En Hegel, la hist\xc3\xb2ria finalitza amb el desenvolupament absolut de la Idea, en la seva culminaci\xc3\xb3 en l\'estat prussi\xc3\xa0, o, dit grollerament, en ell mateix. En Marx, en la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del comunisme, despr\xc3\xa9s de la dictadura del proletariat que instaura el socialisme. En Comte, amb la maduresa de la humanitat, fins a l\'arribada a l\'estadi positiu. En Spengler, en la decad\xc3\xa8ncia final d\'Occident._NEWLINE_La concepci\xc3\xb3 de Vico presenta m\xc3\xa9s semblances amb les posicions de Fichte i Schelling, i encara m\xc3\xa9s amb la visi\xc3\xb3 circular que \xc3\xa9s pr\xc3\xb2pia de les filosofies orientals, segons les quals en la hist\xc3\xb2ria no es verifica un aut\xc3\xa8ntic progr\xc3\xa9s, sin\xc3\xb3, contr\xc3\xa0riament, un retorn dels cicles sempre iguals.'