b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria de Vilam\xc3\xb2s\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia parroquial de santa Maria \xc3\xa9s un dels temples rom\xc3\xa0nics m\xc3\xa9s antics de la Vall i alguns dels seus elements s\xc3\xb3n anteriors al segle XI. La planta \xc3\xa9s basilical, de tres naus separades per pilars circulars que sostenen arcs formers de mig punt, sobre els quals recolzen les voltes, de can\xc3\xb3, la central i de quart de cercle, les laterals. El presbiteri \xc3\xa9s cobert per tres trams de volta d'aresta i els absis rom\xc3\xa0nics foren substitu\xc3\xafts en \xc3\xa8poca incerta per una prolongaci\xc3\xb3 de la nau. La paret Nord deixa entreveure una ma\xc3\xa7oneria de carreus treballats i concentrats (origin\xc3\xa0riament rom\xc3\xa0nica); per la part superior del mur s'observa que es va real\xc3\xa7ar el mur uns 50-60 cm. Continuant per la paret del nord i just on es veu la partici\xc3\xb3 entre la nau i la nova capella, hi a una obertura tapiada. Damunt la cobertura t\xc3\xa9 una espadanya. A l'extrem sud-est de l'esgl\xc3\xa9sia, el que \xc3\xa9s la part inferior de l'absis que d\xc3\xb3na a Sud, s'aprecien restes del que podria haver estat l'absis rom\xc3\xa0nic original. El mur sud conserva la ma\xc3\xa7oneria de pedra concertada origin\xc3\xa0riament rom\xc3\xa0nica (com la cara nord) aix\xc3\xad com una finestra d'arc de mig punt en pedra tosca tamb\xc3\xa9 rom\xc3\xa0nica que ara roman paredada; l'acompanyen dues finestres d'estil renaixement i barroc. A sobre d'una d'elles hi ha una l\xc3\xa0pida encastada mostrant una creu grega patent. Tamb\xc3\xa9 en aquest mur s'endevina la que deuria ser la portalada original en arc de mig punt actualment paredada. La cap\xc3\xa7alera de l'esgl\xc3\xa9sia conserva part de la seva forma origin\xc3\xa0ria; posteriorment va ser real\xc3\xa7ada notablement tal com testimonia un \xc3\xb2cul de la paret oest (segle XVII; any 1664). La primitiva porta rom\xc3\xa0nica del mur de migdia fou cegada i el segle XVII (1664) s'obr\xc3\xad la del mur de ponent, que fou reformada el 1816._NEWLINE_A l'exterior del temple, al mur de migdia, entre l'antic portal i el campanar, hi ha encastats tres fragments d'esteles funer\xc3\xa0ries tardoromanes, una d'elles de marbre blanc, amb busts humans. N'hi ha dues m\xc3\xa9s encastades en els angles del darrer pis del campanar. A l'interior guarda una pica beneitera de marbre._NEWLINE_El campanar, d'estil rom\xc3\xa0nic, \xc3\xa9s adossat al mur de migdia. Exempt i de planta quadrada, de tres pisos i finestres de mig punt: dobles en les tres darreres plantes, d'una obertura en la segona planta i en espitllera a la primera. A la planta baixa s'observen arcuacions llombardes com a \xc3\xbanic element de decoraci\xc3\xb3. \xc3\x89s cobert amb volta de pedra i comunica amb l'esgl\xc3\xa9sia a trav\xc3\xa9s d'una porta coronada amb dos arcs de mig punt en degradaci\xc3\xb3, prerom\xc3\xa0nica (segle X-XI) Aquesta porta \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic acc\xc3\xa9s al campanar, que s'obre des de dins de l'esgl\xc3\xa9sia per la banda interior del mur de migdia i que, segons Sarrate Forga, el seu estil art\xc3\xadstic s'ajusta als c\xc3\xa0nons establerts per a les portes prerom\xc3\xa0niques dels segles X i XI. Per la part que d\xc3\xb3na a l'esgl\xc3\xa9sia la porta presenta un arc de mig punt, r\xc3\xbasticament adocellat; per altra banda, la del campanar es presenta en forma d'arc de desc\xc3\xa0rrega. Hi ha una l\xc3\xa0pida romana encastada._NEWLINE_Conservem tamb\xc3\xa9 una pica beneitera just a l'entrada de l'esgl\xc3\xa9sia. \xc3\x89s una pica d'estil rom\xc3\xa0nic que consta de cubeta, peu i base. La cubeta presenta tres nivells de decroaci\xc3\xb3; en el superior hi ha esculpits en baix relleu, alguns motius geom\xc3\xa8trics ( dembla com si f\xc3\xb2ssin ferradures decantades); al mig hi ha esculpit un bord\xc3\xb3 en baix relleu que volteja tot el per\xc3\xadmetre de la pica, en l'inferior trobem s\xc3\xadmbols alternats de rosetes i flors de Lis. Pel que fa al peu, \xc3\xa9s de forma cil\xc3\xadndrica i es presenta decorat en tota la seva superf\xc3\xadcie per puntes de diamant. La pica acaba amb una base \xc3\xa0tica decorada amb un bord\xc3\xb3. Alguns autors defensen que tant el peu com la base s\xc3\xb3n de proed\xc3\xa8ncia romana._NEWLINE_Esteles_NEWLINE_Angle sud-oest del campanar:Fragment d'estela situada a la cantonada sud-oest del campanar, d'uns 40 x 24 x 20 cm. Deuria representar tres figures ubicades sota sengles arcs, de les quals actualment nom\xc3\xa9s en roman una. Est\xc3\xa0 encastada en posici\xc3\xb3 horitzontal a la cantonada sud-oest del campanar._NEWLINE_Fa\xc3\xa7ana de migdia: Bloc de marbre de color fosc on hi ha representada en relleu la figura d'un home de cos sencer, nu, sota una arcada lleugerament de mig punt. La pe\xc3\xa7a \xc3\xa9s tosca, sense gaire detall. El bra\xc3\xa7 dret est\xc3\xa0 recolzat sobre una columna i l'esquerre est\xc3\xa0 al\xc3\xa7at enlaire. La pe\xc3\xa7a sembla completa._NEWLINE_Fa\xc3\xa7ana de migdia: Estela de marbre blanc amb una banda que emmarca a composici\xc3\xb3. La representaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 dividida en dues parts de decoraci\xc3\xb3 for\xc3\xa7a diferenciada. A la part superior hi ha representades tres figures humanes que semblen correspondre a una fam\xc3\xadlia (mare, pare, fill). A les cares es poden observar trets facials i el relleu del pentinat. Els vestits es representen amb diverses l\xc3\xadnies que imiten els plecs de la roba. La part inferior est\xc3\xa0 decorada amb motius geom\xc3\xa8trics, un cercle central i diversos semicercles al voltant._NEWLINE_Fa\xc3\xa7ana de migdia: Estela de marbre blanc amb la representaci\xc3\xb3 als dos ter\xc3\xa7os superiors de tres bustos de factura molt esquem\xc3\xa0tica i poc acurada, amb els trets facials esbossats i el cos llis. Estan col\xc2\xb7locats cada un sota una arcada de mig punt. A la part inferior de la pe\xc3\xa7a, on la superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s coberta de tra\xc3\xa7os incisos, s'observa un cercle envoltat de sis semicercles:_NEWLINE_Angle sud-est del campanar: Fragment d'estela situada a uns 16 m del terra. Hi ha representats dos bustos amb grafismes a la part superior. El bust de l'esquerra \xc3\xa9s sencer mentre que el de la dreta \xc3\xa9s trencat. Els cossos s\xc3\xb3n llisos i les cares estan tra\xc3\xa7ades de manera esquem\xc3\xa0tica. A la base hi ha una banda de semicercles i una roda incompleta. El bloc est\xc3\xa0 encastat de forma apa\xc3\xafsada, reutilitzat com a carreu del parament de la torre.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nVilam\xc3\xb3s \xc3\xa9s de fundaci\xc3\xb3 molt antiga i, segons tradici\xc3\xb3, el nom li fou donat per ser la primera vila que s'aixeca a la Vall. El primitiu empla\xc3\xa7ament era al lloc on avui hi ha edificada la capella de Sant Miquel, a uns 10 minuts a l'est i fou arrabassada la poblaci\xc3\xb3 per un aiguat. Aquesta petita capella, rom\xc3\xa0nica, fou, segons tradici\xc3\xb3, l'antiga parr\xc3\xb2quia de la vila i la primera de la Vall. Aquesta vila havia estat cap de ter\xc3\xa7\xc3\xb3 i resid\xc3\xa8ncia del lloctinent del batlle de Bossost i de dos c\xc3\xb2nsols._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia havia estat establiment Templer. La primitiva construcci\xc3\xb3 era del segle XII i fou reformada al segle XVI."