b"\n_START_ARTICLE_\nArt rom\xc3\xa0nic de la Baixa Cerdanya\n_START_PARAGRAPH_\nL'art rom\xc3\xa0nic de la Baixa Cerdanya es d\xc3\xb3na principalment en l'arquitectura religiosa de les seves esgl\xc3\xa9sies. Es tenen not\xc3\xadcies de moltes d'elles gr\xc3\xa0cies a l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral de la Seu d'Urgell, al final del segle IX, on consta una llista de seixanta-vuit parr\xc3\xb2quies, esgl\xc3\xa9sies i viles de la Cerdanya, que foren assignades en dot a Santa Maria d'Urgell. La import\xc3\xa0ncia de la Seu s'emmarca, sobretot, en la seva condici\xc3\xb3 de seu episcopal, datada de l'\xc3\xa8poca visig\xc3\xb2tica. La frontera eclesi\xc3\xa0stica tampoc no corresponia a la frontera real establerta pel Tractat dels Pirineus, del 1659. Fins al 1802, del bisbat d'Urgell en depenien els trenta-tres pobles de la Cerdanya sota administraci\xc3\xb3 francesa. M\xc3\xa9s tard, la divisi\xc3\xb3 provincial del 1833 va trencar administrativament la comarca, dividida entre les prov\xc3\xadncies de Girona (onze municipis) i Lleida (sis municipis)._NEWLINE_Les caracter\xc3\xadstiques arquitect\xc3\xb2niques principals de les esgl\xc3\xa9sies s\xc3\xb3n la simplicitat estructural i les dimensions redu\xc3\xafdes. Aquest art arquitect\xc3\xb2nic, desenvolupat a Catalunya als voltants del segle X, fou considerat per Puig i Cadafalch com el primer rom\xc3\xa0nic amb corrents art\xc3\xadstics procedents de Fran\xc3\xa7a i It\xc3\xa0lia._NEWLINE_El rom\xc3\xa0nic es veu representat tamb\xc3\xa9 en fortificacions com la de Sant Mart\xc3\xad dels Castells, a Bellver, documentat el 1050 com a domini de Ramon I de Cerdanya, despr\xc3\xa9s infeudat al vescomte de Castellb\xc3\xb2 l'any 1134, i el castell de Ll\xc3\xadvia, datat del segle XII i del qual es conserven algunes restes.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nConstaven sense grans variacions d'edificacions d'una nau amb absis de forma semicircular a la cap\xc3\xa7alera, acostumava a empla\xc3\xa7ar-se en lloc ben visible aprofitant qualsevol lloc prominent, les cobertes de volta de can\xc3\xb3 i un campanar de cadireta sobre el frontispici, la porta era orientada al cant\xc3\xb3 del migdia i les seves fulles eren ornamentades amb forja. Acostumaven a tenir un terreny adossat el temple pel cementiri. L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Juli\xc3\xa0 de Tartera \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica de la Baixa Cerdanya que presenta dues naus amb dos absis.\n_START_SECTION_\nLa nau\n_START_PARAGRAPH_\nLa nau \xc3\xa9s de planta rectangular, algunes es presenten decantades respecte a l'absis, sense cap l\xc3\xb2gica, el que fa pensar que \xc3\xa9s a causa d'una defici\xc3\xa8ncia constructiva. Poques estan dividides en trams per pilars o arcs torals com les de Sant Andreu de Baltarga o la de Santa Maria d'All._NEWLINE_Les primeres constru\xc3\xafdes estan cobertes amb encavallades i bigues de fusta, aix\xc3\xad estava Sant Juli\xc3\xa0 de Pedra i Sant Tom\xc3\xa0s de Ventajola, ambdues amb parets de murs de fins a uns 80\xc2\xa0cm, ja que nom\xc3\xa9s transmetien c\xc3\xa0rregues verticals i no necessitaven parets molt gruixudes. La volta de can\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia del rom\xc3\xa0nic necessita robustes parets per resistir-la, segons l'amplada de la nau i l'al\xc3\xa7ada del mur, s'acostumava a posar per donar un refor\xc3\xa7 als murs una filera d'arcs formers adossats d'uns 40\xc2\xa0cm de gruix. S'aplica aquesta soluci\xc3\xb3 des del segle XII per la reconstrucci\xc3\xb3 de les esgl\xc3\xa9sies que havien perdut la coberta de fusta, amb una volta de pedra i aix\xc3\xad es va fer entre altres a Sant Juli\xc3\xa0 de Pedra, Santa Eug\xc3\xa8nia de Saga i Sant Esteve de Prullans._NEWLINE_Una de les esgl\xc3\xa9sies m\xc3\xa9s grans, amb tres naus, \xc3\xa9s la de Santa Maria d'All feta construir pel comte Guillem I de Cerdanya (1068-1095), segons consta en un document de l'any 1265. Est\xc3\xa0 edificada amb carreus de pedra grisa i vermella.\n_START_SECTION_\nLes finestres\n_START_PARAGRAPH_\nLes finestres, que s'obren en les parets m\xc3\xa9s assolellades, s\xc3\xb3n petites i escasses. Realitzades amb arc, les que pertanyen a l'absis encara s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petites i normalment n'hi ha una al centre. Acostumen a ser del tipus espitllera alta i estreta de doble esqueixada (m\xc3\xa9s estretes a la part de dintre que a la de fora), de 12\xc2\xa0cm d'amplada per 60/95 d'al\xc3\xa7ada. Un dels motius principals d'aquestes mides era la falta de vidre per tancar-les i aix\xc3\xad no deixar-hi passar a ning\xc3\xba._NEWLINE_Les dovelles de l'arc a les primeres esgl\xc3\xa9sies s\xc3\xb3n tosques i lleugerament retocades per donar-los forma. A mesura que passa el temps s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s polides i millor treballades i adquireixen la forma de falca. A l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Juli\xc3\xa0 de Tartera hi ha finestres amb l'arc monol\xc3\xadtic fet en un carreu rectangular. Al segle XIII s'allarguen, s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s nombroses i es decoren com les portalades amb diversos temes de boles, caps i d'altres, tamb\xc3\xa9 s'emmarquen per arquivoltes com a Sant Juli\xc3\xa0 d'Estavar i Sant Esteve de Guils.\n_START_SECTION_\nL'absis\n_START_PARAGRAPH_\nSituat en la cap\xc3\xa7alera de l'edifici i normalment per on es comen\xc3\xa7a la seva construcci\xc3\xb3, l'absis \xc3\xa9s punt principal de les celebracions lit\xc3\xbargiques dintre del temple. De planta semicircular amb volta de quart d'esfera i sempre, a les esgl\xc3\xa9sies de la Cerdanya, amb una finestra al centre per recollir les primeres llums del dia. Alguns tenen una forn\xc3\xadcula o petit armari a la paret per guardar els objectes de culte. A esgl\xc3\xa9sies de comunitats m\xc3\xa9s grans s'acostumava a pintar el seu interior al fresc, representant el pantocr\xc3\xa0tor al centre i a la resta del tambor, personatges b\xc3\xadblics o escenes evang\xc3\xa8liques. Se n'han conservat alguns fragments a Sant Andreu de Baltarga, Sant Juli\xc3\xa0 d'Estavar i Santa Maria de Mosoll._NEWLINE_A l'exterior, encara que s\xc3\xb3n completament llisos, \xc3\xa9s normal que tinguin alguna decoraci\xc3\xb3 al segle XI, la caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s del rom\xc3\xa0nic llombard que consisteix en un fris d'arcuacions cegues que pot estar agrupat en s\xc3\xa8ries de dos o m\xc3\xa9s arcs separats per una franja vertical anomenada lesena. Des del segle XII el fris pot ser sobre m\xc3\xa8nsules com a les de Santa Eug\xc3\xa8nia de Saga o Sant Pere d'Olopte. L'absis de Sant Esteve de Guils est\xc3\xa0 decorat amb un fris de dents de serra, pilastres i meitats de columnes adossades amb capitells i m\xc3\xa8nsules esculpides._NEWLINE_L'estructura de l'absis \xc3\xa9s m\xc3\xa9s estable que la de la nau, la prova n'\xc3\xa9s que molts temples conserven l'absis original i la nau est\xc3\xa0 reconstru\xc3\xafda totalment o parcialment, com les esgl\xc3\xa9sies d'Estavar o M\xc3\xbasser.\n_START_SECTION_\nLa porta\n_START_PARAGRAPH_\nLa situaci\xc3\xb3 de la porta es feia normalment amb orientaci\xc3\xb3 a migjorn, per \xc3\xa9sser l'orientaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lida, en aquestes terres de la Cerdanya tamb\xc3\xa9 era corrent fer un porxo, que servia per protegir l'entrada de les inclem\xc3\xa8ncies del temps. Normalment era una construcci\xc3\xb3 lleugera de fusta i que es poden copsar per les marques on s'engalzaven els cabirons i en moltes esgl\xc3\xa9sies s'aprecien les m\xc3\xa8nsules de suport de la biga de la teulada. Els porxos m\xc3\xa9s moderns de les esgl\xc3\xa9sies de Santa Maria de Tall\xc3\xb3 i Sant Pere d'Olopte donen una idea de com devien ser aquells. Malgrat tot, algunes vegades es troba la porta a la fa\xc3\xa7ana de ponent, com a Sant Mart\xc3\xad de V\xc3\xadllec o Sant Gen\xc3\xads de Montell\xc3\xa0, per\xc3\xb2 es tracta de construccions del segle XIII. A Sant Juli\xc3\xa0 de Tartera la porta est\xc3\xa0 situada al nord, per\xc3\xb2 no se sap amb certesa si fou el seu lloc original._NEWLINE_La forma era d'arc de mig punt i a les esgl\xc3\xa9sies petites, d'un metre d'amplada per uns dos d'al\xc3\xa7ada, les m\xc3\xa9s senzilles realitzades amb dovelles de pedres planes molt poc retocades, posant a les portes les dovelles m\xc3\xa9s treballades i incorporant combinacions decoratives com un cercle de pedres allargades resseguint l'extrad\xc3\xb3s de l'arc com a Santa Maria de Tall\xc3\xb3. La porta amb arc ogival es veu en escasses esgl\xc3\xa9sies de la zona com a Sant Gen\xc3\xads de Montell\xc3\xa0 i Sant Pere d'Olopte. L'\xc3\xbanica amb timp\xc3\xa0 \xc3\xa9s la de Sant Iscle i Santa Vict\xc3\xb2ria de Talltendre, llis i molt rudimentari._NEWLINE_Amb el temps les portes comencen a adquirir una ornamentaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica, augmenten els arcs que la formen, se suavitzen les arestes i finalment es decoren amb elements escult\xc3\xb2rics, s'alternen les arquivoltes rectangulars amb les columnes, amb diferents motllures i ornaments. A Talltendre i Estavar, la portalada mostra tres arquivoltes en degradaci\xc3\xb3, inspirades en les portes laterals de la Seu d'Urgell. Sanavastre, Sant Juli\xc3\xa0 de Tartera i Sant Mart\xc3\xad d'Urtx t\xc3\xa9 dues arquivoltes. La de Santa Maria d'All t\xc3\xa9 tres arquivoltes per\xc3\xb2 la del mig \xc3\xa9s un arc t\xc3\xb2ric sobre columnes en comptes de muntants rectangulars. Amb cinc arquivoltes estan realitzades les de Sant Pere d'Olopte, Sant Serni de Meranges, Santa Cec\xc3\xadlia de Bolvir i Santa Eug\xc3\xa8nia de Saga, substituint les columnes a dos muntants dels cinc que componen la portalada. La portalada de Sant Esteve de Guils \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s fastuosa amb set arquivoltes alternes i sostingudes sobre columnes.\n_START_SECTION_\nForja\n_START_PARAGRAPH_\nQuasi totes les esgl\xc3\xa9sies cerdanes han tingut i conserven, ornaments de forja a les seves portes, des de finals del segle XII fins al segle XV. El ferro s'explotava a tota la Cerdanya, des del Canig\xc3\xb3 fins a Martinet. La t\xc3\xadpica forja de r\xc3\xadnxols continua sent l'ornament m\xc3\xa9s com\xc3\xba de les portes ferrades, aquests ferros tenien la missi\xc3\xb3 a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de l'ornament, de ser un refor\xc3\xa7 dels batents de les portes. Combinant el mateix element s'aconseguia una gran diversitat de composicions diferents amb la variaci\xc3\xb3 d'un element tan senzill com \xc3\xa9s una espiral.\n_START_SECTION_\nEl campanar\n_START_PARAGRAPH_\nEl campanar m\xc3\xa9s corrent a les esgl\xc3\xa9sies de la Baixa Cerdanya \xc3\xa9s el de cadireta o espadanya, que \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 el m\xc3\xa9s senzill de construir. Normalment \xc3\xa9s de poc gruix i es col\xc2\xb7loca sobre el frontispici de la fa\xc3\xa7ana. N'hi ha de totes les mides i maneres, des de les m\xc3\xa9s petites d'un sol ull, com el de Sant Juli\xc3\xa0 de Tartera o el de Sant Salvador de Predanies, els de dos finestrals com els de Sant Policarp de Cort\xc3\xa0s o Sant Serni de Coborriu, que ocupen mig frontispici i els que tenien l'amplada igual que la fa\xc3\xa7ana, amb dues o tres obertures, com serien els de les esgl\xc3\xa9sies de Santa Maria de Mosoll, Sant Juli\xc3\xa0 de Pedra o Sant Bartomeu de Bajande._NEWLINE_Molts d'aquests campanars van ser ampliats o refor\xc3\xa7ats pel canvi a campanes m\xc3\xa9s grans o b\xc3\xa9 per posar-los a m\xc3\xa9s al\xc3\xa7ada per afavorir la propagaci\xc3\xb3 del so. Altres es van haver de reconstruir pels terratr\xc3\xa8mols de finals del segle XIV i principis del segle XV._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard es van realitzar d'altres modificacions canviant a campanars de torre com el de Sant Mart\xc3\xad de V\xc3\xadllec i Sant Juli\xc3\xa0 d'Estavar. Els campanars de torre eren m\xc3\xa9s costosos i per tant d'esgl\xc3\xa9sies amb m\xc3\xa9s poder econ\xc3\xb2mic._NEWLINE_L'\xc3\xbanic campanar de torre que s'ha conservat sencer \xc3\xa9s el de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eug\xc3\xa8nia de Nerell\xc3\xa0, i amb la part inferior original i la resta restaurada el de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria d'All.\n_START_SECTION_\nEscultura\n_START_PARAGRAPH_\nL'ornamentaci\xc3\xb3 escult\xc3\xb2rica en aquestes petites esgl\xc3\xa9sies \xc3\xa9s d'aire popular i nom\xc3\xa9s es troba a l'exterior d'alguna d'aquestes: a l'absis, finestres, frisos i portalades. Consisteix en motius geom\xc3\xa8trics i vegetals, animals com bous, cabres, \xc3\xb2libes, mussols, etc. amb caps i figures humanes traient la llengua o ensenyant les dents, Adam i Eva, que se'ls representa nus, aix\xc3\xad com alguna altra figura grotesca._NEWLINE_Les figures humanes normalment tenen el cap descobert. A la portalada de Santa Maria d'All hi ha una figura que es cobreix amb caputxa, i tamb\xc3\xa9 en aquesta mateixa esgl\xc3\xa9sia una figura es presenta com orant amb el bra\xc3\xa7 dret aixecat i el bra\xc3\xa7 esquerre creuat a la cintura. Aquesta actitud de preg\xc3\xa0ria \xc3\xa9s vigent a Europa Central fins al segle VIII, al segle XI reapareix vinculada a diversos grups, entre ells els c\xc3\xa0tars, tamb\xc3\xa9 a Sant Serni de Meranges es pot veure una de semblant. Hi ha la figura d'un atlant representada a Sant Juli\xc3\xa0 d'Estavar i a Sant Pere d'Olopte. La figura nua posada d'esquena ensenyant les natges es troba a Santa Cec\xc3\xadlia de Bolvir, Santa Maria d'All i a Sant Esteve de Guils._NEWLINE_Els elements dels frisos dels absis de dents de serra, el bisell de les arcades de les finestres i portalades ornamentades amb mitges boles, caps, animals, fulles i flors, els podem trobar a Santa Coloma de Ger. Hi ha una certa relaci\xc3\xb3 conceptual entre aquestes i les obrades a la catedral urgellenca, segurament per la dispersi\xc3\xb3 dels artistes i artesans que a mesura que s'acabaven les obres de la Seu havien d'anar a la recerca de feina a les esgl\xc3\xa9sies que es constru\xc3\xafen o es reestructuraven.\n_START_SECTION_\nEscultura en talla de fusta\n_START_PARAGRAPH_\nLes escultures de talla de fusta policromada de Crist Majestat i la Mare de D\xc3\xa9u amb Nen anomenada Sedes sapientiae, eren les representacions m\xc3\xa9s nombroses que es feien per venerar a cada esgl\xc3\xa9sia. Gaireb\xc3\xa9 totes s'han datat a partir del segle XII o principis del XIII. Noves devocions introdueixen els ordes mendicants al segle\xc2\xa0xiii. Els altars per les noves devocions es varen fer sota d'arcs buidats en els murs laterals de la nau, per\xc3\xb2 es va acabar foradant les parets i construint capelles adossades com a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve de Prullans.\n_START_SECTION_\nPintura\n_START_PARAGRAPH_\nA l'\xc3\xa8poca del rom\xc3\xa0nic, i en aquesta zona de la Baixa Cerdanya, la pintura mural que es fa servir en la decoraci\xc3\xb3 dels murs interiors d'esgl\xc3\xa9sies se situa a comen\xc3\xa7aments del segle XI i XII, gr\xc3\xa0cies a l'arribada dels artistes de corrent italo-bizant\xc3\xad. Les pintures de frontals dels altars abasten els segles XI, XII i XIII, amb la representaci\xc3\xb3 a la seva part central del Crist en majestat o la Verge amb el Nen envoltats de compartiments amb escenes de les figures dels ap\xc3\xb2stols o les vides dels sants corresponents a la parr\xc3\xb2quia. La pintura rom\xc3\xa0nica es caracteritza per la uniformitat dels rostres, pel sim\xc3\xa8tric plegament dels panys de les robes, i el r\xc3\xadgid hieratisme amb els resseguiments massa forts o accentuats, i per la falta de perspectiva que ofereix la composici\xc3\xb3 alhora.\n_START_SECTION_\nMonestirs\n_START_PARAGRAPH_\nA la Cerdanya no van proliferar els monestirs que tant es van donar per altres zones de Catalunya, tanmateix s\xc3\xad que es va construir el monestir de Santa Maria de Tall\xc3\xb3, a uns 600 m al sud de Bellver de Cerdanya, que ja devia ser l'esgl\xc3\xa9sia m\xc3\xa9s important de la zona perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s anomenada en primer lloc a la Dotalia de l'consagraci\xc3\xb3 de Santa Maria d'Urgell, a la fi del segle X. Sembla que com a can\xc3\xb2nica funcionava l'any 891, ja que, a l'acta de consagraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Andreu de Baltarga, s'anuncia que estaven presents l'ardiaca i sis clergues de Santa Maria de Tall\xc3\xb3. A l'exterior, els murs laterals s\xc3\xb3n refor\xc3\xa7ats per uns contraforts semicirculars, no habituals en l'arquitectura rom\xc3\xa0nica catalana._NEWLINE_Una altra esgl\xc3\xa9sia de gran magnitud de la zona va ser la de Sant Pere d'Alp, amb planta de tres naus cobertes amb volta de can\xc3\xb3 i refor\xc3\xa7ades amb arcs torals, la seva vida com a monestir va ser curta, entre els segles XII fins finals del segle\xc2\xa0xiii._NEWLINE_El monestir de Sant Esteve i Sant Hilari, a Alp, \xc3\xa9s el primer monestir cerd\xc3\xa0 al segle IX. El comte Fr\xc3\xa8dol, l'any 815, \xc3\xa9s el que va edificar la cel\xc2\xb7el correntment anomenada de Sant Esteve d'Umfred. Van ser localitzades les seves runes, damunt de la carretera d'Alp a la Molina, amb una mena de cabana de pastor coberta per una gran llosa de pissarra i parets treballades amb opus spicatum. Aquest tipus d'obra tamb\xc3\xa9 es troba a altres esgl\xc3\xa9sies pr\xc3\xb2ximes d'aquesta zona, com la de Santa Cec\xc3\xadlia de Bolvir, al fonament de l'absis de Santa Eug\xc3\xa8nia de Saga i sobretot a la de Sant Esteve de les Pereres."