b"\n_START_ARTICLE_\nKalambaka\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons els especialistes, a prop de Kalambaka s'hi trobava l'antiga ciutat d'Eginio (\xce\x91\xce\xb9\xce\xb3\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd), tal com ho confirma Estrab\xc3\xb3. L'autor esmenta tamb\xc3\xa9 que la ciutat pertanyia a la tribu dels timfeis i tenia relacions amb \xc3\x84ethikia i Trikke, ja que estava ubicada a prop de la conflu\xc3\xa8ncia dels rius Ion i Peneu. Despr\xc3\xa9s de la batalla de Pidna, Egi\xc3\xb3 es neg\xc3\xa0 a sotmetre's al c\xc3\xb2nsol rom\xc3\xa0 Luci Emili Paul\xc2\xb7le Maced\xc3\xb2nic; a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aix\xc3\xb2, els romans la conqueriren i saquejaren. Algunes esteles commemoratives, inscripcions i altres fragments arquitect\xc3\xb2nics que aparegueren al llarg del temps i que pertanyien a l'\xc3\xa8poca abans citada, foren incorporats en l'estructura d'esgl\xc3\xa9sies i altres edificis de la Kalambaka moderna._NEWLINE_Des de finals del segle X, Kalambaka \xc3\xa9s esmentada sota el nom de Stagoi, i se sap que fou seu episcopal. Despr\xc3\xa9s del 1204, Stagoi caigu\xc3\xa9 en poder de Miquel I \xc3\x80ngel-Comn\xc3\xa8 i va formar part de l'estat conegut amb el nom de Despotat de l'Epir. A finals del segle XIII constitu\xc3\xafa possessi\xc3\xb3 dels ducs de  Neop\xc3\xa0tria (l'actual Ip\xc3\xa0tia), i el 1304 la ciutat \xc3\xa9s conquistada pels barons occidentals. El 1334, Stagoi va tornar a ser possessi\xc3\xb3 del d\xc3\xa8spota de l'Epir, Joan II Orsini. Poc temps despr\xc3\xa9s, la ciutat seria annexionada per l'emperador rom\xc3\xa0 d'Orient Andr\xc3\xb2nic III Pale\xc3\xb2leg i pel voltant del 1348 fou conquerida pel Gran Rei (kral) dels serbis Stefan Du\xc5\xa1an. Des del 1356 la major part de Tess\xc3\xa0lia, inclosa Stagoi, fou possessi\xc3\xb3 de Sim\xc3\xb3n Ureses Pale\xc3\xb2leg, germanastre de Stefan Du\xc5\xa1an._NEWLINE_Sota el nom de Kalambaka, la ciutat \xc3\xa9s coneguda fonamentalment des de l'\xc3\xa8poca de la dominaci\xc3\xb3 turca, i depenia administrativament del baix\xc3\xa0 de L\xc3\xa0rissa. En el segle XVIII la ciutat adquireix escola pr\xc3\xb2pia. Els seus habitants van prendre part activa en la Revoluci\xc3\xb3 de Tess\xc3\xa0lia del 1854, i en la batalla que es lliur\xc3\xa0 a prop de la ciutat entre els grecs i els turcs, aquests tingueren m\xc3\xa9s de 500 baixes i perderen molt de material militar. Al llarg dels segles els contactes de Kalambaka amb els monjos d'Els Meteors foren constants i tingueren una gran import\xc3\xa0ncia tant des del punt de vista nacional i espiritual com des de l'art\xc3\xadstic.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la reforma administrativa de Kallikratis, que va entrar en vigor el gener del 2011 que va abolir les prefectures i va crear nombroses unitats municipals, la superf\xc3\xadcie municipal va quedar en 1.565 km\xc2\xb2 i la poblaci\xc3\xb3 va passar de ser 11.841 habitants a 22.853 habitants.\n_START_SECTION_\nEdificis destacats\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que Kalambaka est\xc3\xa0 als peus dels penya-segats d\xe2\x80\x99Els Meteors, en la poblaci\xc3\xb3 hi ha dues esgl\xc3\xa9sies dignes de visitar, com l\xe2\x80\x99Assumpci\xc3\xb3 de la Verge i la de Sant Joan Baptista.\n_START_SECTION_\nL'Esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan Baptista\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esgl\xc3\xa9sia es troba a prop del mercat de Kalambaka i es constru\xc3\xad el 1336."