b"\n_START_ARTICLE_\nKor\xc4\x8dula (ciutat)\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli antic est\xc3\xa0 emmurallat i els carrers segueixen un esquema d'espina de peix de manera que permeten la circulaci\xc3\xb3 d'aire per\xc3\xb2 protegeixen la ciutat de les r\xc3\xa0fegues de vent. Kor\xc4\x8dula es troba sobre un promontori que vigila l'estret que separa l'illa de terra ferma. La construcci\xc3\xb3 d'edificis fora del recinte emmurallat estava prohibit fins al segle XVIII i fins al 1863 no es va desinstal\xc2\xb7lar el pont llevad\xc3\xads. Tots els carrerons de Kor\xc4\x8dula tenen escalons amb la notable excepci\xc3\xb3 del carrer que discorre al llarg de la muralla del sud-est. Aquest carrer \xc3\xa9s conegut com a Carrer dels pensaments, ja que \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic en el qual un no s'ha de preocupar pels escalons.\n_START_SECTION_\nPatrimoni hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nEl patrimoni hist\xc3\xb2ric de la ciutat inclou la Catedral de Sant Marc (constru\xc3\xafda entre 1301 i 1806) d'estil rom\xc3\xa0nic i g\xc3\xb2tic, el monestir francisc\xc3\xa0 del segle XV amb un claustre d'estil g\xc3\xb2tic veneci\xc3\xa0, l'ajuntament, el palau de l'antic governador veneci\xc3\xa0, palaus dels segles XV i XVI de nobles i burgesos locals a m\xc3\xa9s de les diferents fortificacions de la ciutat._NEWLINE_Cursola, tal com es coneix en llat\xc3\xad, va esdevenir una seu episcopal a principis del segle XIV, quan el bisbe de Ston (Stagnum en llat\xc3\xad) va demanar autoritzaci\xc3\xb3 per traslladar-se a causa de la pressi\xc3\xb3 dels serbis sobre Ston. Un cop obtingut el perm\xc3\xads, va esdevenir bisbe de la nova di\xc3\xb2cesi de Cursola que es va fusionar amb la di\xc3\xb2cesi de Ston. El 1541, els habitants de Ragusa (Dubrovnik) van demanar la separaci\xc3\xb3 de Ston, que acabaven de conquerir, de la di\xc3\xb2cesi de Cursola que en aquell moment formava part de la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia. El 1828, quan tant Kor\xc4\x8dula com Ragusa (Dubrovnik) formaven part de l'Imperi Austr\xc3\xadac, el territori de la di\xc3\xb2cesi de Cursola es va integrar a la Di\xc3\xb2cesi de Dubrovnik. Actualment, tot i mantenir l'estatus de di\xc3\xb2cesi titular, ja no \xc3\xa9s la resid\xc3\xa8ncia de cap bisbe."