b"\n_START_ARTICLE_\nBielor\xc3\xbas\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 de la llengua\n_START_PARAGRAPH_\nSegons dades del 1989, el 74,2% dels bielorussos tenien com a llengua materna el bielor\xc3\xbas, tot i que nom\xc3\xa9s hi havia 0,8 llibres per capita en bielor\xc3\xbas (contra 6,8 en rus). Nogensmenys, aquest percentatge de parlar matern era del 83,5% el 1979 i del 93,2% el 1959, cosa que mostra un alt proc\xc3\xa9s de russificaci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica. El fet que les dades de parlants de bielor\xc3\xbas del 1993 eren de 6.780.000 persones (el 65,7% de la poblaci\xc3\xb3), afegit al fet que tant la televisi\xc3\xb3 com la major part dels diaris del pa\xc3\xads s'editen en rus, i que l'ensenyament encara es fa majorit\xc3\xa0riament en rus (a Minsk nom\xc3\xa9s hi havia una escola el 1989 que ensenyava en bielor\xc3\xbas), mostren que podria tractar-se d'una llengua en perill._NEWLINE_Vora el 20% dels bielorussos \xc3\xa8tnics tenen el rus com a llengua materna, mentre que el 79% dels bielorussos el tenen com a segona llengua, cosa que afecta molt\xc3\xadssim a la recuperaci\xc3\xb3 nacional i ling\xc3\xbc\xc3\xadstica. Hi ha una autoidentificaci\xc3\xb3 nacional for\xc3\xa7a alta, i endem\xc3\xa9s el 16,5% dels bielorussos que no la tenen com a llengua materna la tenen com a segona llengua. Tanmateix, manquen referents simb\xc3\xb2lics i hist\xc3\xb2riconacionals autoidentificadors, i les alternatives nacional-burgeses sovint no es corresponen amb la realitat hist\xc3\xb2rica objectiva, supeditada encara a la sovi\xc3\xa8ticorusso\xc3\xafde, i els \xc3\xa9s encara dif\xc3\xadcilment assumible._NEWLINE_A tots aquests problemes s'afegeix la pol\xc3\xadtica de l'administraci\xc3\xb3 Lukaixenka, que d'en\xc3\xa7\xc3\xa0 del 1994 ha promogut obertament la llengua russa en detriment de la bielarussenca, a m\xc3\xa9s de refusar tota temptativa d'afirmaci\xc3\xb3 autocentrada del poble bielarussenc.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 i relaci\xc3\xb3 amb altres lleng\xc3\xbces\n_START_PARAGRAPH_\nCom passa sovint entre lleng\xc3\xbces eslaves, hi ha un grau considerable d'intel\xc2\xb7ligibilitat m\xc3\xbatua entre bielarussenc, rus i ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s. En concret, el grau d'intel\xc2\xb7ligibilitat m\xc3\xbatua del bielarussenc \xc3\xa9s d'un 80% amb l'ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s, d'un 75% amb el rus i d'un 55% amb el polon\xc3\xa8s. Dins de l'eslau oriental, la llengua m\xc3\xa9s estretament relacionada amb el bielarussenc \xc3\xa9s l'ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s. _NEWLINE_La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de si el rus i el bielor\xc3\xbas contemporanis (aix\xc3\xad com l'ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s i el rut\xc3\xa8) s\xc3\xb3n dialectes d'una mateixa llengua o lleng\xc3\xbces separades no \xc3\xa9s del tot decidida per factors exclusivament ling\xc3\xbc\xc3\xadstics. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s perqu\xc3\xa8, com v\xc3\xa8iem, hi ha un alt grau d'intel\xc2\xb7ligibilitat m\xc3\xbatua. Com a membres del grup eslavoriental, s\xc3\xb3n descendents d'un avantpassat com\xc3\xba, el dialecte oriental de l'eslav\xc3\xb2nic (exactament igual, per\xc3\xb2, que txec i polon\xc3\xa8s procedeixen del mateix dialecte occidental de l'eslav\xc3\xb2nic, sense que hom els problematitzi tant). Bielor\xc3\xbas, rus i ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s generalment apareixen per als ling\xc3\xbcistes com a lleng\xc3\xbces separades.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl bielor\xc3\xbas, com tots els idiomes europeus actuals, no es va estandarditzar fins a l'edat mitjana. Abans, la llengua eslava eclesi\xc3\xa0stica era usada com a llengua escrita, per\xc3\xb2 l'idioma sorgeix de l'antic eslau oriental, igual que l'ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s, i de certa forma, el rus. Actualment s'escriu amb l'alfabet cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic espec\xc3\xadfic per al bielor\xc3\xbas, tot i que en diverses \xc3\xa8poques s'ha usat una modificaci\xc3\xb3 de l'alfabet llat\xc3\xad i fins i tot car\xc3\xa0cters \xc3\xa0rabs.\n_START_SECTION_\nAlfabet llat\xc3\xad bielor\xc3\xbas\n_START_PARAGRAPH_\nAa Bb Cc \xc4\x86\xc4\x87 \xc4\x8c\xc4\x8d Dd (Dzdz D\xc5\xbad\xc5\xba D\xc5\xbed\xc5\xbe) Ee Ff Gg Hh Chch Ii Jj Kk Ll \xc5\x81\xc5\x82 Mm Nn \xc5\x83\xc5\x84 Oo Pp Rr Ss \xc5\x9a\xc5\x9b \xc5\xa0\xc5\xa1 Tt Uu \xc5\xac\xc5\xad Vv Yy Zz \xc5\xb9\xc5\xba \xc5\xbd\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nFonologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema fonol\xc3\xb2gic del modern idioma bielor\xc3\xbas consisteix en almenys 44 fonemes: 5 vocals i 39 consonants. Les consonants tamb\xc3\xa9 poden ser geminades. No hi ha un acord absolut sobre el nombre de fonemes, de manera que alguns estudiosos inclouen els sons m\xc3\xa9s rars o contextualment variants._NEWLINE_Moltes consonants poden formar parelles que es diferencien nom\xc3\xa9s en la palatalitzaci\xc3\xb3 (anomenades consonants dures per oposici\xc3\xb3 a consonants suaus). Aquestes \xc3\xbaltimes es representen en l'IPA amb el s\xc3\xadmbol \xca\xb2. En algunes d'aquests parelles, el lloc d'articulaci\xc3\xb3 es canvia addicionalment (vegeu caracter\xc3\xadstiques distintives a continuaci\xc3\xb3). Tamb\xc3\xa9 hi ha consonants no aparellades que no tenen corol\xc2\xb7lari en la palatalitzaci\xc3\xb3."