b'\n_START_ARTICLE_\nEls sofriments del jove Werther\n_START_SECTION_\nTrama i estructura\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre est\xc3\xa0 compost per tres parts: Llibre primer, Llibre segon i De l\'editor al lector. En les dues primeres parts, trobem les cartes que peri\xc3\xb2dicament va escrivint el jove Werther a Wilhelm, el seu millor amic. Malgrat que no trobem les respostes d\'aquest, s\xc3\xad que en moltes cartes del mateix Werther veiem com respon a preguntes que li fa el seu amic. Les viv\xc3\xa8ncies que descriu comencen amb l\'arribada de Werther a un poble anomenat Wahlheim (encara que, en veritat, est\xc3\xa0 basat en Garbenheim, als voltants de la ciutat de Wetzlar)._NEWLINE_All\xc3\xa0 queda agradablement sorpr\xc3\xa8s de les tradicions de la gent del camp, i malgrat que troba la ciutat, segons pr\xc3\xb2pies paraules, desagradable, s\xc3\xad que professa una gran admiraci\xc3\xb3 pels seus voltants. Hi coneix la Lotte, una noia compromesa amb Albert (11 anys m\xc3\xa9s gran que ella), i se n\'enamora profundament. La resta del text, en qu\xc3\xa8 tamb\xc3\xa9 s\'inclouen algunes cartes a la mateixa Lotte, continua explicant a Wilhelm les seves emocions; en el llibre primer d\'euf\xc3\xb2ria i felicitat. Com que l\'amor entre Werther i Lotte \xc3\xa9s impossible, ell decideix anar-se\xe2\x80\x99n del poble. En el llibre segon, despr\xc3\xa9s de passar un temps treballant per al comte de C., torna al poble de Lotte, mantenint la seva pena perqu\xc3\xa8 sap que el seu amor no podr\xc3\xa0 ser correspost. Les cartes del segon llibre ja no contenen en cap cas la felicitat i l\'alegria de car\xc3\xa0cter del primer Werther. S\'hi dilueix un sofriment constant que va desgastant la moral i l\'\xc3\xa0nim del jove protagonista fins a arribar a l\'\xc3\xbaltima part del llibre._NEWLINE_De la mateixa manera en qu\xc3\xa8 s\'inicia el llibre, amb l\'editor declarant la seva voluntat de fer propera aquesta hist\xc3\xb2ria, aqu\xc3\xad tamb\xc3\xa9 el mateix editor es dirigeix al lector per explicar-li els \xc3\xbaltims dies de Werther, ja que, per raons evidents, no els podem con\xc3\xa8ixer de primera m\xc3\xa0. Werther veu que un dels tres ha de morir i ell, incapa\xc3\xa7 de fer mal a ning\xc3\xba, decideix demanar un parell de pistoles a Albert, amb les quals es lleva la vida.\n_START_SECTION_\nEls personatges\n_START_PARAGRAPH_\nWerther seria suposadament l\'\xc3\xa0lter ego de Goethe, encara que tamb\xc3\xa9 guarda moltes relacions amb un amic de l\'escriptor anomenat Jerusalem. Tant Werther com Goethe es van enamorar d\'una noia promesa amb un home m\xc3\xa9s gran que ella, per\xc3\xb2 a difer\xc3\xa8ncia de Werther, Goethe no es va su\xc3\xafcidar i, en canvi, el seu amic Jerusalem s\xc3\xad. Werther representa, en part, l\'ideal de jove rom\xc3\xa0ntic. En ell, hi ha un car\xc3\xa0cter obert i liberal, desenganyat de protocols i del que es considerava "pol\xc3\xadticament correcte". En Werther, trobem una necessitat constant de ser sincer, lluitant sempre contra la falsedat de la classe acomodada de la qual ell en el fons tamb\xc3\xa9 forma part. Werther \xc3\xa9s un jove idealista, gener\xc3\xb3s i atent a les desgr\xc3\xa0cies dels altres. En el llibre, sovint veiem en les seves cartes discursos morals sobre els fets que passen al seu voltant. \xc3\x89s un amant de la natura, l\'observaci\xc3\xb3 de la qual considera que engrandeix l\'\xc3\xa0nima de l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 i la dota d\'especial sensibilitat. Pel que fa a religi\xc3\xb3, a part de lligar la grandesa de la natura a D\xc3\xa9u, tamb\xc3\xa9 declara Jes\xc3\xbas com el "mestre de la humanitat" i cita "no facis als altres el que no vols que et facin a tu" com la regla d\'or que han de seguir els humans. La joventut de Werther tamb\xc3\xa9 fa que, a vegades, sigui poc sensat, i aquest impuls incontrolable que \xc3\xa9s incapa\xc3\xa7 d\'amagar perqu\xc3\xa8 forma part de la seva naturalesa, si b\xc3\xa9 segurament ser\xc3\xa0 un dels principals motius pel qual els altres no poden sin\xc3\xb3 estimar-lo i admirar, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s el que, en \xc3\xbaltim terme, el porta als fets del final del llibre._NEWLINE_Werther comparteix amb Goethe l\'afici\xc3\xb3 per la lectura, en especial d\'Homer i Ossian. Quan explica els seus primers temps a Wahlheim, explica al seu amic com sempre ha d\'anar acompanyat de la seva estimada Il\xc3\xadada o Odissea. Al final del llibre, per\xc3\xb2, en una de les escenes que han de portar al desenlla\xc3\xa7, Goethe tradueix un fragment d\'Ossian, descobert per aquells anys. Quan, al final, es conegu\xc3\xa9 que els poemes que havia presentat James MacPherson en veritat no eren de cap Homer medieval, sin\xc3\xb3 que eren del mateix MacPherson, Goethe declar\xc3\xa0 que, al principi del llibre, quan Werther toca de peus a terra llegeix Homer, en canvi, quan llegeix Ossian, \xc3\xa9s ja una persona sota grans efectes de confusi\xc3\xb3 mental._NEWLINE_Una altra afici\xc3\xb3 que compartien Goethe i Werther era el gust pel dibuix. Al principi del llibre, quan Werther arriba a les valls de Walheim, explica com, corpr\xc3\xa8s per la bellesa de l\'entorn, es veu incapa\xc3\xa7 d\'aturar el seu gust per dibuixar el que s\'est\xc3\xa9n davant seu. Mentre continua l\'amor per Lotte abans que torni i conegui Albert, arriba al seu punt m\xc3\xa0xim d\'euf\xc3\xb2ria, que tamb\xc3\xa9 es manifesta, segons diu, en un augment de la seva necessitat creadora. En canvi, en el posterior tor\xc3\xa7ament de les seves esperances, veu com neix en ell una incapacitat per a dibuixar tot all\xc3\xb2 que trobava abans tan bell._NEWLINE_Pel que fa a Lotte, diminutiu de Charlotte, en veritat es tracta de Charlotte Sophie Henriette Buff (Wetzlar, 11 de gener del 1753 - Hannover, 16 de gener del 1828). Charlotte Buff era filla d\'un oficial, en el llibre un funcionari \xc3\xa0ulic, i tenia nombrosos germans._NEWLINE_Quan Goethe acab\xc3\xa0 els estudis legals el 1772, trob\xc3\xa0 feina en la Cambra Imperial del Sacre Imperi romanogerm\xc3\xa0nic, justament a Wetzlar. Fou, llavors, quan cultiv\xc3\xa0 l\'amistat del secretari Karl Wilhelm Jerusalem. La nit del 9 de juny del 1772, els dos amics assistiren a un ball. En aquest ball, que llavors era una de les principals ocasions en qu\xc3\xa8 els joves es podien con\xc3\xa8ixer i festejar, Goethe va con\xc3\xa8ixer la jove Charlotte Buff i el seu prom\xc3\xa8s Johann Christian Kestner, un home m\xc3\xa9s gran, que en el llibre tindria llavors el paper d\'Albert. Goethe es va enamorar instant\xc3\xa0niament de Lotte. Albert, per diferents motius, es troba de viatge quan es coneixen els dos protagonistes; \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que, en el per\xc3\xadode en qu\xc3\xa8 aquest estigu\xc3\xa9 absent, ambd\xc3\xb3s travaren una profunda amistat. Quan Werther descriu per primera vegada Lotte a Wilhelm, explica com, anant cap al ball, el seu cotxe es par\xc3\xa0 davant de casa de Lotte per recollir-la. Werther, que no la coneix, baixa per buscar-la i la troba rodejada de tots els seus germans. \xc3\x89s en aquell moment en qu\xc3\xa8 Werther s\'enamora d\'ella, apareixent-se-li com una dona afectuosa, dol\xc3\xa7a i bella._NEWLINE_Tant en el llibre com en la vida real, Charlotte fou sincera amb Werther i li digu\xc3\xa9 que no pos\xc3\xa9s esperances en una aventura. Finalment, Goethe se n\'an\xc3\xa0 l\'11 de setembre de Wetzlar sense acomiadar-se\'n. El seu amic Jerusalem tamb\xc3\xa9 s\'enamor\xc3\xa0 de la dona d\'altri, i en no ser correspost, se su\xc3\xafcid\xc3\xa0._NEWLINE_La casa de Lotte, actualment, es troba a la Lottestrasse 8, i ha esdevingut un museu on es guarden objectes personals i de l\'\xc3\xa8poca de la fam\xc3\xadlia de L\xc3\xb6tte i de Goethe._NEWLINE_D\'Albert, en Johann Christian Kestner en la vida real, Werther diu en tot moment que \xc3\xa9s un home digne i que s\'estima enormement Lotte, encara que al final acaba assegurant que ella mai no ser\xc3\xa0 tan feli\xc3\xa7 amb Albert com ho hauria estat amb ell mateix. Werther diu que \xc3\xa9s incapa\xc3\xa7 de negar-li el seu afecte, ja que malgrat que el lector pot veure que tenen car\xc3\xa0cters i temperaments oposats, ambd\xc3\xb3s s\xc3\xb3n persones honrades i que estimen Lotte, per la qual cosa gens d\'animadversi\xc3\xb3 \xc3\xa9s possible entre tots dos. Werther no pot trobar-li defectes i no el pot odiar. De fet, Albert sempre li mostra afecte i es converteix en el seu millor amic a Wahlheim. Werther veu i compr\xc3\xa8n com la parella l\'estima, el t\xc3\xa9 en consideraci\xc3\xb3 i procura per la seva felicitat, excepte en all\xc3\xb2 que no li pot donar._NEWLINE_\xc2\xabJa veus com s\'avancen als meus propis desigs; com busquen formes per donar-me aquestes petites proves d\'amistat, mil vegades m\xc3\xa9s precioses que els presents magnificents amb qu\xc3\xa8 a vegades se\'ns humilia amb la vanitat de qui ens obsequia.\xc2\xbb Werther\n_START_SECTION_\nEfecte del llibre en la vida de Goethe\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la seva vellesa, Goethe guard\xc3\xa0 dist\xc3\xa0ncia amb el seu llibre, i n\'arrib\xc3\xa0 a lamentar la fama. Malgrat que molts dels noms propis, tant de poblacions com de persones, en el llibre es deixa clar que no s\xc3\xb3n aut\xc3\xa8ntics i s\'han canviat expressament per protegir la identitat, Goethe no pogu\xc3\xa9 dirigir l\'afecte de Werther a un altre nom que no fos el de la Charlotte. Aix\xc3\xad doncs, tamb\xc3\xa9 va lamentar haver fet p\xc3\xbablic el seu amor juvenil per Charlotte Buff._NEWLINE_Tot i ser una de les seves primeres obres, ja que nom\xc3\xa9s tenia 24 anys, al final de la seva vida, molts dels seus visitants eren joves que nom\xc3\xa9s havien llegit aquest llibre i desconeixien la resta de les seves composicions. \xc3\x89s per aquest motiu que Goethe expressava el seu disgust pel llibre, i arrib\xc3\xa0 a dir que el fantasma de Werther era m\xc3\xa9s venjatiu que si hagu\xc3\xa9s estat el d\'un germ\xc3\xa0 a qui hagu\xc3\xa9s assassinat. Tot i aix\xc3\xad, tamb\xc3\xa9 reconegu\xc3\xa9 el gran impacte personal i emocional que havia causat el llibre. El 1821, va dir al seu secretari que \xc2\xabdeu ser dolent si no tothom t\xc3\xa9 en algun moment de la seva vida la sensaci\xc3\xb3 que Werther ha estat nom\xc3\xa9s escrit per a ell\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nImpacte cultural\n_START_PARAGRAPH_\nLa novel\xc2\xb7la va donar origen a un fenomen anomenat Werther-Fieber (\'febre de Werther\'). Els joves d\'Europa vestien amb la mateixa roba que Werther utilitzava en la novel\xc2\xb7la i, en molts casos, arribaven a practicar, per greus desenganys amorosos, el su\xc3\xafcidi. De fet, \xc3\xa9s un dels primers casos de su\xc3\xafcidi m\xc3\xadmic que es coneixen, la qual cosa provoc\xc3\xa0, suposadament, la mort d\'uns dos mil lectors. Cal tenir en compte, per\xc3\xb2, que amb el romanticisme el su\xc3\xafcidi es popularitz\xc3\xa0 i arrib\xc3\xa0 a ser conegut com el mal du si\xc3\xa8cle, sense oblidar que molts autors abans de Goethe ja l\'havien exaltat en les seves obres._NEWLINE_La febre de Werther va ser causa de preocupaci\xc3\xb3 de les autoritats i altres autors. En concret, Nicolai Friedrich decid\xc3\xad escriure un final alternatiu per a la novel\xc2\xb7la que result\xc3\xa9s m\xc3\xa9s agradable. L\'anomen\xc3\xa0 Die Freuden des jungen Werther (Les alegries del jove Werther) i en aquest, Albert, coneixent Werther i imaginant-se les seves intencions, ompl\xc3\xad les pistoles amb sang de pollastre, evitant aix\xc3\xad el su\xc3\xafcidi de Werther i cedint-li gustosament Lotte. Goethe trob\xc3\xa0 la versi\xc3\xb3 desagradable i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una enemistat liter\xc3\xa0ria amb Friedrich que el port\xc3\xa0 a escriure un poema titulat Nicolai auf Werthers Grabe. En aquest, es relatava com l\'autor de la versi\xc3\xb3 defecava en el sepulcre de Werther, fent malb\xc3\xa9 la seva mem\xc3\xb2ria._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 cal dir que Jules Massenet compongu\xc3\xa9 l\'\xc3\xb2pera Werther (Massenet) basada en el llibre, que s\'estren\xc3\xa0 el 16 de febrer del 1892 a Viena en alemany, i el 16 de gener del 1893 a Par\xc3\xads en franc\xc3\xa8s._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 se n\'han fet diferents adaptacions al cinema, encara que cap d\'aquestes explica la hist\xc3\xb2ria original sin\xc3\xb3 que la utilitzen com a inspiraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCuriositats\n_START_PARAGRAPH_\nNapole\xc3\xb3 Bonaparte consider\xc3\xa0 aquesta novel\xc2\xb7la com uns dels millors treballs realitzats a Europa. De jove, era tan gran l\'admiraci\xc3\xb3, el respecte i la proximitat que li despertava el llibre que l\'inspir\xc3\xa0 a escriure un mon\xc3\xb2leg a l\'estil de Goethe. En totes les seves campanyes, sempre s\'endugu\xc3\xa9 una c\xc3\xb2pia del llibre amb ell.'