b'\n_START_ARTICLE_\nSant Miquel de Llotes (esgl\xc3\xa9sia)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia tingu\xc3\xa9 lloc al segle\xc2\xa0xi i va ser consagrada el 1031. Inicialment era dedicada a santa Eul\xc3\xa0lia, abans que l\'advocaci\xc3\xb3 s\'assign\xc3\xa9s a sant Miquel. L\'edificaci\xc3\xb3 va ser engrandida diverses vegades: al segle\xc2\xa0xiv (construcci\xc3\xb3 d\'una nau paral\xc2\xb7lela al nord de la principal); al segle\xc2\xa0xvii (una capella); al XVIII (sagristia del 1702, aixecament del cor, construcci\xc3\xb3 de dos passadissos laterals, es remunta el campanar); i encara al segle\xc2\xa0xix. Hom l\'ha restaurada completament al segle\xc2\xa0xx. L\'edifici va ser declarat Monument hist\xc3\xb2ric de Fran\xc3\xa7a el 30 de juliol del 1973.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLa nau principal \xc3\xa9s de volta de can\xc3\xb3, amb tres arcs dobles. Constru\xc3\xafda amb cobertura de fusta al segle XI, la substituci\xc3\xb3 d\'aquesta per la pedra f\xc3\xa9u que calgu\xc3\xa9s refor\xc3\xa7ar les parets laterals amb arcs de contrafort. A banda i banda de la nau principal se n\'aixecaren dues de laterals, una del XIV i una altra de m\xc3\xa9s tardana. Pel mur de la cap\xc3\xa7alera (sobreelevada al segle\xc2\xa0xiii o al XIV) corre un petit fris d\'arcs cecs visible amb dificultats._NEWLINE_L\'absis va ser constru\xc3\xaft en estil rom\xc3\xa0nic llombard, \xc3\xa9s semicircular i molt aixecat respecte del nivell del carrer. \xc3\x89s decorat amb lesenes, una mena de sanefa feta de petits arcs cecs. Es poden observar a l\'absis, tamb\xc3\xa9, els forats deixats per les subjeccions de les bastides que s\'hi utilitzaren en els processos constructius._NEWLINE_L\'alt campanar, de planta quadrada, t\xc3\xa9 obertures per a les campanes a cada cara.\n_START_SECTION_\nMobiliari\n_START_PARAGRAPH_\nD\'\xc3\xa8poca medieval resta una mareded\xc3\xa9u amb l\'Infant, rom\xc3\xa0nica del segle\xc2\xa0xiv, aix\xc3\xad com un sarc\xc3\xb2fag datat del 1318. M\xc3\xa9s moderna, per\xc3\xb2 de gran qualitat, la cadireta processional de la Mare de D\xc3\xa9u, del segle\xc2\xa0xviii (es va daurar el 1735). Es poden esmentar, a m\xc3\xa9s, una est\xc3\xa0tua en fusta esculpida, policroma i daurada, que es considera feta a finals del segle\xc2\xa0xvii o comen\xc3\xa7ament del XVIII; una pila baptismal del divuit\xc3\xa8 en marbre de Vilafranca de Conflent, i una cadira de la mateixa \xc3\xa8poca. Hom ha destacat, tamb\xc3\xa9, la conservaci\xc3\xb3 d\'una "superba" campana del segle\xc2\xa0xviii. S\'ha esmentat l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una est\xc3\xa0tua del segle\xc2\xa0xiii dedicada a santa Eul\xc3\xa0lia, per\xc3\xb2 dataci\xc3\xb3 i advocaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n a confirmar.'