b"\n_START_ARTICLE_\nSant Feliu de Lluelles (esgl\xc3\xa9sia)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple de Sant Feliu de Lluelles est\xc3\xa0 fet en una sola nau rectangular que incorpora un presbiteri quadrat i que t\xc3\xa9 la porta en el mur occidental. El seu estil \xc3\xa9s el caracter\xc3\xadstic del barroc rural i t\xc3\xa9 un campanar quadrat al seu migdia, proper al presbiteri i dues obertures d'arc de mig punt i ballustrada. Les parets interiors del temple estan arrebossades i hi ha capelles petites al lateral de la nau. La porta \xc3\xa9s allindanada per una llinda que t\xc3\xa9 una motllura semicircular al centre en forma de petxina que t\xc3\xa9 la inscripci\xc3\xb3 any 1773. Hi ha un ull de bou circular sobre la porta. A l'esgl\xc3\xa9sia hi ha un retaule neocl\xc3\xa0ssic que t\xc3\xa9 imatges dels dos patrons._NEWLINE_A prop del temple hi ha les restes del que \xc3\xa9s, segurament, una primitiva esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica. L'esgl\xc3\xa9sia actual forma part d'un mateix conjunt amb el mas de Sant Feliu (la rectoria) i el mas de Can Batlle. La rectoria \xc3\xa9s un senzill edifici que t\xc3\xa9 la planta rectangular i una fa\xc3\xa7ana tancada per un baluard i que conserva tres llindes amb inscripcions que fan refer\xc3\xa8ncia a tres rectors del segle XVIII, amb data de 1717, 1720 i 1796._NEWLINE_La masia de Can Batlle t\xc3\xa9 llindes a les finestres posteriors amb les dates: 1671 i 1857 i est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda a continuaci\xc3\xb3 de la rectoria._NEWLINE_A Sant Feliu de Lluelles hi ha un cementiri que fou constru\xc3\xaft l'any 1898 i l'antic cementiri est\xc3\xa0 al nord del conjunt d'edificis._NEWLINE_Hi ha informaci\xc3\xb3 oral que afirma que a l'arbreda que hi ha a prop de l'esgl\xc3\xa9sia hi ha un monument megal\xc3\xadtic que no es va trobar quan es va fer l'inventari per al mapa de patrimoni cultural de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres not\xc3\xadcies documentals de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu de Lluelles s\xc3\xb3n del segle XI. Hi ha un document que afirma que l'any 1043 Gers\xc3\xa8n i el seu fill van vendre a Arnau i la seva muller la torre del Quer, al terme de Nav\xc3\xa8s, a la Vall de Lord i que un dels l\xc3\xadmits d'aquesta propietat era l'esgl\xc3\xa9sia de Sancto Felice. Posteriorment, aquesta torre i la seva propietat fou cedida per Arnal Dalmau i la seva muller a l'esgl\xc3\xa9sia i can\xc3\xb2nica de Santa Maria de la Seu d'Urgell i Sant Feliu de Lluelles tamb\xc3\xa9 era esmentada com a l\xc3\xadmit. _NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia fou parroquial a l'\xc3\xa8poca medieval i aquesta categoria qued\xc3\xa0 confirmada per la visita feta al Deganat de la Vall de Lord l'any 1312. Al segle XVIII encara ho era i tenia les esgl\xc3\xa9sies sufrag\xc3\xa0nies de Sant Mart\xc3\xad de Tentellatge i de Santa Maria de Preixana. A finals del segle XVII es va bastir l'actual edifici per a substituir l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica i es va vincular a Tentellatge. El nou cementiri de Sant Feliu de Lluelles es va construir el 1898._NEWLINE_Altres not\xc3\xadcies hist\xc3\xb2riques diuen que el rector de Sant Feliu de Lluelles, Mn. Marc Rovira, va ser testimoni de la fortificaci\xc3\xb3 del mass\xc3\xads de Busa durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s i va recollir els moviments del general Lacy a la zona en el llibre Breu not\xc3\xadcia de las cosas m\xc3\xa9s notables que han passat, especialment des de l'any 1790 en avant, del que se'n conserva feta pel Mn. Joan Serra i Vilar\xc3\xb3 a l'Arxiu Comarcal de Solsona."