b'\n_START_ARTICLE_\nFerran Patxot i Ferrer\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill de Josep Patxot i Marcilla i d\'Anna Maria Ferrer i Boter, originaris de Sant Feliu de Gu\xc3\xadxols. De petit es va traslladar amb la seva fam\xc3\xadlia a Barcelona, on el 1821 va estar a punt de morir de febre groga. El 1826 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a treballar com a traductor del franc\xc3\xa8s de les obres de Buffon mentre estudiava al Col\xc2\xb7legi Trident\xc3\xad de Barcelona abans d\'estudiar jurisprud\xc3\xa8ncia a la Universitat de Cervera (1829-1835). Del 1835 al 1846 exerc\xc3\xad de fiscal de la intend\xc3\xa8ncia militar a Barcelona i es va consagrar a les lletres. Des de 1847 havia comen\xc3\xa7at a usar el pseud\xc3\xb2nim de "Manuel Ortiz de la Vega" i, entre altres, tamb\xc3\xa9 el de "Sor Adela". Amb el primer va publicar una Hist\xc3\xb2ria General de Espa\xc3\xb1a que continuava la de Juan de Mariana i Jos\xc3\xa9 Manuel Mi\xc3\xb1ana i en qu\xc3\xa8 mostra la seva inclinaci\xc3\xb3 a les fonts i la seva nacionalisme espanyol, que l\'aparella entre els historiadors pertanyents al Romanticisme amb el seu contemporani Modesto Lafuente. Aquest ideal historiogr\xc3\xa0fic apareix en l\'article "Filosofia de la Historia" que va inserir al peri\xc3\xb2dic que havia contribu\xc3\xaft a fundar, El Tel\xc3\xa9grafo, l\'1 de novembre de 1858. Es va sumar aix\xc3\xad al cercle d\'historiadors catalans format llavors per V\xc3\xadctor Balaguer i Cirera, Joan Cortada i Sala, Avel\xc2\xb7l\xc3\xad Pi i Arim\xc3\xb3n i el mallorqu\xc3\xad Josep Maria Quadrado Nieto._NEWLINE_Amb el segon pseud\xc3\xb2nim publicar una s\xc3\xa8rie de novel\xc2\xb7les de gran valor literari i po\xc3\xa8tic, protagonitzades per dos cosins enamorats, separats pels murs d\'un convent i tota mena de vicissituds novel\xc2\xb7lesques pr\xc3\xb2pies del Romanticisme: Las ruinas de mi convento (Barcelona, 1851), Mi claustro (2a part) (1856) i Las delicias del claustro y Mis \xc3\xbaltimos momentos en su seno (1858, 3a i \xc3\xbaltima part), que van obtenir un gran \xc3\xa8xit, tot i que la cr\xc3\xadtica \xc3\xa9s un\xc3\xa0nime a valorar la primera part per sobre de la resta, l\'obra es va traduir en vida de l\'autor a l\'alemany, franc\xc3\xa8s, angl\xc3\xa8s, itali\xc3\xa0 i a moltes altres lleng\xc3\xbces. El tel\xc3\xb3 hist\xc3\xb2ric l\'ofereix la matan\xc3\xa7a de frares de 1835 -hi ha qui sost\xc3\xa9 que per a aquesta obra es va valer del manuscrit in\xc3\xa8dit d\'un testimoni presencial, el pare Bold\xc3\xba-, i l\'exclaustraci\xc3\xb3. Va escriure a m\xc3\xa9s una s\xc3\xa8rie d\'obres hist\xc3\xb2riques, acuradament adornades amb nombrosos gravats i estampes de qualitat: Las glorias nacionales. Grande historia universal de todos los reinos, provincias, islas, y colonias de la monarqu\xc3\xada espa\xc3\xb1ola, desde los tiempos primitivos hasta el a\xc3\xb1o de 1852... (1855), que \xc3\xa9s en realitat una edici\xc3\xb3 d\'obres hist\xc3\xb2riques cl\xc3\xa0ssiques espanyoles anteriors de Flori\xc3\xa1n d\'Ocampo, Ambrosio de Morales, Jer\xc3\xb3nimo Zurita, etc\xc3\xa8tera, i Anales de Espa\xc3\xb1a (1857-1859, deu volums, dels quals van sortir nom\xc3\xa9s vuit perqu\xc3\xa8 va morir l\'autor). Tamb\xc3\xa9 va traduir, augmentada amb un resum d\'hist\xc3\xb2ria posterior, la Historia de la revoluci\xc3\xb3n de Inglaterra (1837, 3 vols.) de Fran\xc3\xa7ois Guizot. Una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 p\xc3\xb2stuma de les Obras d\'en Patxot es va imprimir en 1871. Els sis volums de Los h\xc3\xa9roes y las grandezas de la tierra. Anales del mundo, formaci\xc3\xb3n, revoluciones y guerras de todos los imperios, desde la creaci\xc3\xb3n hasta nuestros dias... \xc3\xa9s una compilaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica que va obtenir del p\xc3\xbablic un gran favor, a m\xc3\xa9s de molts treballs propis, va donar a con\xc3\xa8ixer en ella els inapreciables treballs hist\xc3\xb2rics dels pares benedictins de la congregaci\xc3\xb3 de Sant Maure. Fugint de la pand\xc3\xa8mia de c\xc3\xb2lera es va dur el 1854 a la seva fam\xc3\xadlia a Sant Cugat del Vall\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 se li van morir un fill i una filla i qued\xc3\xa0 molt abatut. El 1859 va morir en caure pel forat d\'una escala de la casa que habitava a Montserrat. Patxot va deixar in\xc3\xa8dites unes Memorias en m\xc3\xa0 de la seva fam\xc3\xadlia que no han arribat a imprimir.'