b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Il\xc3\xadn\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Il\xc3\xadn va n\xc3\xa9ixer a Moscou en una fam\xc3\xadlia aristocr\xc3\xa0tica descendent dels rur\xc3\xadkides. El seu pare, Aleksandr Iv\xc3\xa0novitx Il\xc3\xadn, havia nascut i passat la seva inf\xc3\xa0ncia al Gran Palau del Kremlin, ja que l\'avi d\'Il\xc3\xadn havia servit com a comandant del Palau. El padr\xc3\xad d\'Aleksandr Il\xc3\xadn havia estat l\'emperador Alexandre III de R\xc3\xbassia. Ivan Il\xc3\xadn va ser criat tamb\xc3\xa9 en el centre de Moscou no lluny del Kremlin a la Via Narixkin. El 1901 va ingressar a la Facultat de Dret de la Universitat Estatal de Moscou. Il\xc3\xadn en general va desaprovar la Revoluci\xc3\xb3 Russa de 1905 i no va participar activament en les revoltes estudiantils. Mentre era estudiant, Il\xc3\xadn es va interessar en la filosofia sota la influ\xc3\xa8ncia del professor P\xc3\xa0vel Iv\xc3\xa0novitx Novgorodtsev (1866-1924), que era un fil\xc3\xb2sof cristi\xc3\xa0 de la jurisprud\xc3\xa8ncia i un liberal pol\xc3\xadtic. El 1906 Il\xc3\xadn es va graduar amb una llicenciatura en dret, i a partir de 1909 va comen\xc3\xa7ar a treballar-hi com a becari.\n_START_SECTION_\nAbans de la revoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1911, Il\xc3\xadn es va traslladar durant un any a Europa occidental per treballar en la seva tesi: "La crisi de la filosofia racionalista a Alemanya al segle XIX". A continuaci\xc3\xb3, va tornar a treballar a la universitat i va impartir una s\xc3\xa8rie de cconfer\xc3\xa8ncies titulades "Introducci\xc3\xb3 a la Filosofia del Dret". Novgorodtsev va oferir a Il\xc3\xadn donar classes magistrals sobre la teoria general de la llei al\'Institut de Comer\xc3\xa7 de Moscou. En total, va ser professor en diverses escoles durant 17 hores a la setmana._NEWLINE_En aquest moment, Il\xc3\xadn va estudiar la filosofia de Hegel, \xc3\xa9s a dir, la filosofia de la llei estatal i de Hegel. Considerava aquest treball no nom\xc3\xa9s com un estudi de Hegel, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 com a preparaci\xc3\xb3 per al seu propi treball en la teoria de la llei. La seva tesi sobre Hegel es va acabar el 1916 i es va publicar el 1918._NEWLINE_El 1914, despr\xc3\xa9s de la ruptura de la Primera Guerra Mundial, el professor pr\xc3\xadncep Ievgueni Trubetskoi va organitzar una s\xc3\xa8rie de confer\xc3\xa8ncies p\xc3\xbabliques dedicades a la "ideologia de la guerra". Il\xc3\xadn hi va contribuir amb diverses confer\xc3\xa8ncies, la primera de les quals es deia "el sentit espiritual de la Guerra".  Era un opositor absolut de qualsevol guerra en general, per\xc3\xb2 creia que, at\xc3\xa8s que R\xc3\xbassia ja havia participat en la guerra, el deure de tots els russos era recolzar el seu pa\xc3\xads. La posici\xc3\xb3 d\'Il\xc3\xadn va ser diferent de la de molts juristes russos, que es mostraven a disgust amb Alemanya i la R\xc3\xbassia tsarista a parts iguals.\n_START_SECTION_\nRevoluci\xc3\xb3 i exili\n_START_PARAGRAPH_\nAl principi Il\xc3\xadn perceb\xc3\xa9 la Revoluci\xc3\xb3 de Febrer com l\'alliberament de les persones. Juntament amb molts altres intel\xc2\xb7lectuals que generalment l\'aprovaren. No obstant aix\xc3\xb2, amb la Revoluci\xc3\xb3 d\'Octubre completa, la decepci\xc3\xb3 vingu\xc3\xa9 a continuaci\xc3\xb3. En la Segona Confer\xc3\xa8ncia de Moscou de personalitats, va dir, "La revoluci\xc3\xb3 es va convertir en saqueig en benefici propi de l\'Estat". M\xc3\xa9s tard, va avaluar la revoluci\xc3\xb3 com la m\xc3\xa9s terrible cat\xc3\xa0strofe en la hist\xc3\xb2ria de R\xc3\xbassia, el col\xc2\xb7lapse de tot l\'estat. No obstant aix\xc3\xb2, a difer\xc3\xa8ncia de molts partidaris de l\'antic r\xc3\xa8gim, Il\xc3\xadn no emigrar immediatament. El 1918, Il\xc3\xadn va ser professor de dret a la Universitat de Moscou; all\xc3\xa0 es va publicar la seva tesi acad\xc3\xa8mica sobre Hegel. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'abril de 1918, Il\xc3\xadn va ser empresonat diverses vegades per presumptes activitats anti-comunistes. Novgor\xc3\xb3dtsev, el seu mestre, tamb\xc3\xa9 va ser empresonat breument. El 1922, va ser expulsat, junt amb uns 160 intel\xc2\xb7lectuals prominents, en els anomenats "vaixells dels fil\xc3\xb2sofs".\n_START_SECTION_\nEmigraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEntre 1923 i 1934 Il\xc3\xadn va ser professor de l\'Institut de Ci\xc3\xa8ncia de R\xc3\xbassia a Berl\xc3\xadn. Se li va oferir la c\xc3\xa0tedra a la facultat de dret rus a Praga sota el seu mestre P. Novgor\xc3\xb3dtsev, per\xc3\xb2 ell es va negar. Es va convertir en el principal ide\xc3\xb2leg del moviment blanc rus a l\'emigraci\xc3\xb3 i entre 1927 i 1930 va ser editor i director de la revista en rus K\xc3\xb3lokol  ("La campana"). Va donar confer\xc3\xa8ncies a Alemanya i altres pa\xc3\xafsos europeus. _NEWLINE_El 1934, els nazis alemanys tenien Il\xc3\xadn en el seu punt de mira i el van posar sota vigil\xc3\xa0ncia policial. En 1938 amb l\'ajuda financera de Serguei Rakhm\xc3\xa0ninov va ser capa\xc3\xa7 de sortir d\'Alemanya i continuar el seu treball a Ginebra, Su\xc3\xafssa. Va morir a Zollikon prop de Zuric el 21 de desembre de 1953. El president rus Vlad\xc3\xadmir Putin va estar involucrat personalment en la tornada de les seves restes a R\xc3\xbassia, i el 2009 consagr\xc3\xa0 la seva tomba.\n_START_SECTION_\nObres d\'Il\xc3\xadn sobre R\xc3\xbassia\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Il\xc3\xadn era un mon\xc3\xa0rquic conservador rus en la tradici\xc3\xb3 eslav\xc3\xb2fila. Comen\xc3\xa7ant el 1918 amb la seva tesi sobre la filosofia de  Hegel, va ser autor de molts llibres sobre temes pol\xc3\xadtics, socials i espirituals relacionats amb la missi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de R\xc3\xbassia. Un dels problemes sobre els que va treballar va ser la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 seg\xc3\xbcent: qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el que finalment ha portat a R\xc3\xbassia a la trag\xc3\xa8dia de la revoluci\xc3\xb3? Ell va respondre que la ra\xc3\xb3 era "el feble, danyat autorespecte" dels russos. Com a resultat, va sorgir la desconfian\xc3\xa7a m\xc3\xbatua i la sospita entre l\'Estat i el poble. Les autoritats i la noblesa mal utilitzaren constantment el seu poder, subvertint la unitat del poble. Il\xc3\xadn va pensar que cap estat ha de ser establert com una societat an\xc3\xb2nima en la qual un ciutad\xc3\xa0 \xc3\xa9s un membre amb certs drets i certes obligacions. Per tant Il\xc3\xadn va recon\xc3\xa8ixer la desigualtat de les persones com un estat necessari dels assumptes en qualsevol pa\xc3\xads. Per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 significava que les classes altes educades tenien el deure especial d\'orientaci\xc3\xb3 espiritual cap a les classes baixes sense educaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 no va succeir a R\xc3\xbassia._NEWLINE_L\'altre punt \xc3\xa9s l\'actitud equivocada cap a la propietat privada entre la gent comuna a R\xc3\xbassia. Il\xc3\xadn va escriure que molts russos creien que la propietat privada i les grans propietats s\'aconsegueixen no a trav\xc3\xa9s del treball dur, sin\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s del poder i la mala administraci\xc3\xb3 dels funcionaris. Per tant, la propietat s\'associa amb el comportament deshonest.\n_START_SECTION_\nEl concepte de consci\xc3\xa8ncia de la llei\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos factors esmentats anteriorment van portar a l\'igualitarisme i a la revoluci\xc3\xb3. La forma alternativa de R\xc3\xbassia segons Il\xc3\xadn va ser desenvolupada a causa de la consci\xc3\xa8ncia de la llei ("\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5" pravoss\xc3\xb3znanie) d\'un individu sobre la base de la moralitat i religiositat. Il\xc3\xadn va desenvolupar el seu concepte de la consci\xc3\xa8ncia de la llei durant m\xc3\xa9s de 20 anys fins a la seva mort. Ell ho va entendre com una comprensi\xc3\xb3 adequada de la llei per una individu i la conseg\xc3\xbcent obedi\xc3\xa8ncia de la llei. Durant la seva vidal es va negar a publicar la seva obra m\xc3\xa9s important Sobre l\'ess\xc3\xa8ncia de la consci\xc3\xa8ncia de la llei ("\xd0\x9e \xd1\x81\xd1\x83\xd1\x89\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f" O susxnosti pravoss\xc3\xb3znania) i continu\xc3\xa0 reescrivint-la. Considerava la consci\xc3\xa8ncia de la llei com a essencial per a l\'exist\xc3\xa8ncia mateixa de la llei. Sense l\'adequada comprensi\xc3\xb3 de la llei i la just\xc3\xadcia, la llei no podria existir.\n_START_SECTION_\nActitud cap al feixisme\n_START_PARAGRAPH_\nUna s\xc3\xa8rie d\'obres d\'Il\xc3\xadn (Incloent les escrites despr\xc3\xa9s de la derrota d\'Alemanya en 1945) van tractar el tema del feixisme. No obstant aix\xc3\xb2, Il\xc3\xadn es va oposar fermament al nazisme en els seus escrits, especialment al seu car\xc3\xa0cter xen\xc3\xb2fob.\n_START_SECTION_\nAntisemitisme\n_START_PARAGRAPH_\nPer b\xc3\xa9 que Il\xc3\xadn estava emparentat per casament amb diverses i notables fam\xc3\xadlies jueves, fou acusat d\'antisemitisme per Roman Gul, un altre escriptor emigrat. Segons una carta de de Gul a Il\xc3\xadn el primer expressava un extrem ressentiment sobre les sospites d\'Il\xc3\xadn que tots els que no estaven d\'acord amb ell eren jueus._NEWLINE_En el seu article "Sobre l\'important" ("\xd0\x9e \xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbc" O glavnom) de "Les nostres tasques" ("\xd0\x9d\xd0\xb0\xd1\x88\xd0\xb8 \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x87\xd0\xb8" Naixi zadatxi) Il\xc3\xadn escriu: "La gran i poderosa R\xc3\xbassia no podria bastir-se damunt l\'odi de les classes socials (socialdem\xc3\xb2crates, comunistes, anarquistes) ni damunt l\'odi racial (racistes, anti-semites), ni damunt l\'odi pol\xc3\xadtic." (Text original: "\xd0\x92\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xba\xd1\x83\xd1\x8e \xd0\xb8 \xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x83\xd1\x8e \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x8e_NEWLINE_\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xbd\xd0\xbe \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8, \xd0\xbd\xd0\xb8 \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9 (\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xb0\xd0\xbb-\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8b, \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbc\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8b, \xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x85\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8b), \xd0\xbd\xd0\xb8 \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9 (\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8b, \xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8b), \xd0\xbd\xd0\xb8 \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe-\xd0\xbf\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb9\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb9.")\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEls punts de vista d\'Il\xc3\xadn han influenciat altres autors russos del segle XX, com ara Aleksandr Soljenitsin, aix\xc3\xad com molts nacionalistes russos. Des del 2005, s\'han publicat de nou 23 volums de les obres completes d\'Il\xc3\xadn a R\xc3\xbassia. _NEWLINE_El cineasta rus Nikita Mikhalkov, en particular, va jugar un paper decisiu en la propagaci\xc3\xb3 de les idees d\'Il\xc3\xadn en la R\xc3\xbassia postsovi\xc3\xa8tica. Va ser autor de diversos articles sobre Il\xc3\xadn i va tenir la idea de traslladar les seves restes des de Su\xc3\xafssa al Monestir Donskoi de Moscou, on el fil\xc3\xb2sof havia somiat trobar el seu \xc3\xbaltim retir. La cerim\xc3\xb2nia de l\'enterrament es va celebrar l\'octubre de 2005. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de l\'esposa d\'Il\xc3\xadn el 1963, l\'estudi\xc3\xb3s d\'Il\xc3\xadn Nikolai Poltoratzki, que tenia manuscrits i documents d\'Il\xc3\xadn, els port\xc3\xa0 de Zurich a la Universitat Estatal de Michigan, on era professor de rus. Al maig de 2006, la universitat transfer\xc3\xad els papers d\'Il\xc3\xadn al Fons de cultura russa, adscrit al Ministeri de Cultura de R\xc3\xbassia.'