b'\n_START_ARTICLE_\nWalther Funk\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill d\'uns comerciants de K\xc3\xb6nigsberg, estudis lleis, economia i filosofia a la Universitat de Berl\xc3\xadn i la de Leipzig. Va tractar d\'allistar-se a l\'ex\xc3\xa8rcit durant la Primera Guerra Mundial per\xc3\xb2 va ser considerat "no apte per al servei". El 1920 va contreure matrimoni amb Luise Schmidt-Sieben, encara que alguns han assenyalat que en realitat estava ocultant les seves tend\xc3\xa8ncies homosexuals._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial es va convertir en redactor en cap del diari econ\xc3\xb2mic Berliner B\xc3\xb6rsenzeitung. La seva orientaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica era d\'un marcat car\xc3\xa0cter conservador i anticomunista. En 1931 es va unir al Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys (NSDAP), com a m\xc3\xa0 dreta de Gregor Strasser. Durant aquesta \xc3\xa8poca va ser l\'encarregat d\'administrar les donacions milion\xc3\xa0ries que rebien els nazis a partir d\'homes de negocis i els grans magnats alemanys. Va ser diputat del Reichstag en 1932 i president del Comit\xc3\xa8 de Pol\xc3\xadtica Econ\xc3\xb2mica del Partit Nazi. En 1933, Funk va ser nomenat Secretari d\'Estat en el Ministeri de Propaganda. M\xc3\xa9s tard, el 1938, va substituir a Hjalmar Schacht com a Ministre d\'Economia del Tercer Reich. Al gener de 1939 va ser nomenat president del Reichsbank, i amb aix\xc3\xb2 va guanyar un seient al Consell de direcci\xc3\xb3 del Banc de Pagaments Internacionals (BPI) de Basilea. _NEWLINE_Durant els Judicis de Nuremberg va ser acusat, al costat d\'altres l\xc3\xadders nazis, de crims contra la pau,  crims de guerra i crims contra la humanitat. Va descarregar les seves responsabilitats al capdavant del Reichsbank, acusant a G\xc3\xb6ring de ser el veritable responsable a l\'ombra. Tot i que la seva defensa va ser sempre que la seva import\xc3\xa0ncia dins del govern era escassa, i m\xc3\xa9s en assumptes de guerra, se\'l va considerar responsable dels delictes dels quals se l\'acusava i va ser condemnat a cadena perp\xc3\xa8tua, pena que va complir a la pres\xc3\xb3 de Spandau al costat d\'altres jerarques nazis. Va ser alliberat el 1957 a causa dels seus problemes de salut. Abans de sortir de pres\xc3\xb3, va fer una curta preg\xc3\xa0ria per Rudolf Hess, Albert Speer i Baldur von Schirach. Establert a D\xc3\xbcsseldorf, va morir tres anys m\xc3\xa9s tard.'