b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria d\'Isl\xc3\xa0ndia\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria d\'Isl\xc3\xa0ndia \xc3\xa9s relativament curta en comparaci\xc3\xb3 amb la majoria de pa\xc3\xafsos europeus, ja que la pres\xc3\xa8ncia humana a l\'illa t\xc3\xa9 el seu inici a finals del segle IX. Tamb\xc3\xa9 ho \xc3\xa9s des d\'un punt de vista geol\xc3\xb2gic, Isl\xc3\xa0ndia \xc3\xa9s una illa jove que es form\xc3\xa0 fa aproximadament 20 milions d\'anys despr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie d\'erupcions volc\xc3\xa0niques submarines en la dorsal mesoatl\xc3\xa0ntica. Les mostres de roca m\xc3\xa9s antigues daten de fa ca. 16 milions d\'anys.\n_START_SECTION_\nDescobriment i colonitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nIsl\xc3\xa0ndia, una illa situada entre Noruega i Groenl\xc3\xa0ndia, va romandre durant molt de temps com una de les illes sense poblaci\xc3\xb3 humana m\xc3\xa9s grans del m\xc3\xb3n. Ha estat considerada per alguns com la terra que el mar\xc3\xad grec Piteas anomen\xc3\xa0 Thule, per\xc3\xb2 la hip\xc3\xb2tesi no es compleix en la descripci\xc3\xb3 d\'una terra poblada i abundant en llet, mel i fruita. Alguns investigadors no neguen la possibilitat d\'un canvi clim\xc3\xa0tic, i consideren que el nom de la ve\xc3\xafna Groenl\xc3\xa0ndia ("terra verda") podria indicar condicions m\xc3\xa9s favorables en el passat._NEWLINE_En els anys 1904, 1923 i 1933 foren descobertes, a Isl\xc3\xa0ndia, tres monedes romanes del segle III, encunyades durant el govern dels emperadors Aureli\xc3\xa0, Probe i Diocleci\xc3\xa0. La teoria m\xc3\xa9s acceptada \xc3\xa9s que foren portades fins all\xc3\xa0 en una \xc3\xa8poca bastant posterior._NEWLINE_Per fonts liter\xc3\xa0ries \xc3\xa9s sabut que Isl\xc3\xa0ndia fou visitada, per primer cop, per monjos irlandesos (segle VIII), que foren expulsats per pobles v\xc3\xadkings a finals del segle IX. Tot i aix\xc3\xb2, no s\'han trobat vestigis arqueol\xc3\xb2gics d\'assentaments irlandesos. El ge\xc3\xb2graf irland\xc3\xa8s Diculi menciona en el seu llibre De mensura Orbis terrae (ca. 825) un pa\xc3\xads de nom Thule, amb el que podria referir-se tant a Isl\xc3\xa0ndia com al nord de Noruega, on la foscor regna durant l\'hivern, per\xc3\xb2 a l\'estiu la llum \xc3\xa9s tan forta que arranca els colors de la roba._NEWLINE_L\'historiador irland\xc3\xa8s Are Torgilsson Frode va escriure en l\'Islendigab\xc3\xb3k (principis del segle XIII) que els primers colons noruecs van trobar petites campanes que havien estat utilitzades pels monjos irlandesos, per\xc3\xb2 no hi ha proves arqueol\xc3\xb2giques que recolzin l\'asseveraci\xc3\xb3._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de l\'Islendigab\xc3\xb3k, els primers assentaments n\xc3\xb2rdics s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 descrits al Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3k (finals del segle XII). A mitjans del segle IX, mariners n\xc3\xb2rdics van arribar a les illes Shetland i les Feroe. Alguns d\'aquests navegants van desviar-se de la seva ruta i van arribar a la desconeguda Isl\xc3\xa0ndia. Segons el Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3k, el primer noruec en trepitjar Isl\xc3\xa0ndia fou un home provinent de la prov\xc3\xadncia d\'Agder anomenat Naddoddr, que nom\xc3\xa9s romangu\xc3\xa9 a l\'illa per un breu per\xc3\xadode. Quan torn\xc3\xa0 a Noruega, va anomenar l\'illa Sn\xc3\xa6land (Terra de neu). El nom amb qu\xc3\xa8 seria conegut posteriorment el pa\xc3\xads, Isl\xc3\xa0ndia (Terra del gel), fou inventat per Fl\xc3\xb3ki Vilger\xc3\xb0arson, tamb\xc3\xa9 conegut com a Hrafna-Fl\xc3\xb3ki (Corb-Fl\xc3\xb3ki), qui pass\xc3\xa0 l\'hivern a la platja de Bar\xc3\xb0astr\xc3\xb6nd, al fiord Breida. La primera persona en passar un hivern a les terres de l\'illa fou, per\xc3\xb2, el suec Gardar Svavarsson._NEWLINE_D\'acord amb el Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3k, el primer assentament permanent fou fundat a Reykjav\xc3\xadk el 874 per Ing\xc3\xb3lfur Arnarson, en el mateix lloc on actualment es troba la capital islandesa. Les investigacions arqueol\xc3\xb2giques han demostrat que a l\'\xc3\xa0rea de la ciutat actual hi hagu\xc3\xa9 un assentament a la d\xc3\xa8cada del 870. En els seg\xc3\xbcents anys van arribar m\xc3\xa9s colons procedents de Noruega, probablement de les regions de Vestlandet i H\xc3\xa5logaland, aix\xc3\xad com de les col\xc3\xb2nies n\xc3\xb2rdiques d\'Irlanda, Esc\xc3\xb2cia, el nord d\'Anglaterra, les Shetland, les \xc3\x92rcades i les Feroe. Possiblement tamb\xc3\xa9 hi arribaren colons des d\'altres regions n\xc3\xb2rdiques, com Su\xc3\xa8cia i Dinamarca, per\xc3\xb2 en nombres considerablement menors._NEWLINE_Els que arribaren des de les Illes Brit\xc3\xa0niques potser portaren amb ells esclaus i servitud d\'origen celta, com semblen demostrar-ho alguns estudis gen\xc3\xa8tics en la poblaci\xc3\xb3 islandesa de l\'any 2000, realitzats en el cromosoma Y (heretat entre homes), que suggereixen que entre el 20 i el 25% dels islandesos tindrien avantpassats irlandesos o celtes. Un altre estudi d\'ADN mitocondrial (heretat nom\xc3\xa9s de la mare) suggereix que les arrels gen\xc3\xa8tiques de la majoria de la poblaci\xc3\xb3 islandesa es troba principalment a Escandin\xc3\xa0via i a les Illes Brit\xc3\xa0niques, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 s\'hi troben elements dels samis i de pobles de l\'Europa Central.\n_START_SECTION_\nAssentaments\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers caps militars en arribar es van apropiar de la major part de la terra, que repartiren entre els colons arribats posteriorment. El clima era m\xc3\xa9s benigne i, a m\xc3\xa9s de tenir bestiar bov\xc3\xad i ov\xc3\xad, els pobladors tamb\xc3\xa9 subsistien de la pesca i la ca\xc3\xa7a de balenes i foques. L\'aliment, per\xc3\xb2, era limitat._NEWLINE_El 1118 arribaren trenta-cinc vaixells, dels quals nom\xc3\xa9s vuit pogueren retornar a Noruega. La tripulaci\xc3\xb3 dels vint-i-set vaixells restants va haver de passar l\'hivern a Isl\xc3\xa0ndia, fet que provoc\xc3\xa0 una escassetat d\'aliment entre els pobladors de l\'illa._NEWLINE_La immigraci\xc3\xb3 en massa s\'explica amb la sobre-poblaci\xc3\xb3 de Noruega, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 amb el descontentament de cara a la formaci\xc3\xb3 d\'un regne noruec unitari, que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a forjar-se amb Harald I i que result\xc3\xa0 en el debilitament dels poders locals. A principis del segle X, islandesos sota el comandament d\'\xc3\x88ric el Roig van descobrir Groenl\xc3\xa0ndia i, al voltant de l\'any 1000, membres d\'una expedici\xc3\xb3 liderada per Leif Eriksson (fill d\'\xc3\x88ric el Roig) foren els primers europeus a trepitjar el continent americ\xc3\xa0. Tot i aix\xc3\xad, els seus primers intents per assentar-se en el Nou M\xc3\xb3n van fallar. M\xc3\xa9s tard van arribar a Isl\xc3\xa0ndia escocesos i irlandesos, de manera que la poblaci\xc3\xb3 islandesa arrib\xc3\xa0 als 40.000 habitants a mitjans del segle X.\n_START_SECTION_\nIsl\xc3\xa0ndia governada pels reis noruecs i danesos (1262-1944)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1264, Haak\xc3\xb3n V de Noruega va aconseguir sotmetre\'ls sota la seva autoritat. Aprofitant una forta crisi econ\xc3\xb2mica, canvi\xc3\xa0 als seus habitants el subministrament econ\xc3\xb2mic per la sobirania. En ser nomenat rei de Dinamarca, \xc3\x93laf, fill de Haak\xc3\xb3n i de la princesa danesa Margarita, Isl\xc3\xa0ndia pass\xc3\xa0 a ser una part de Dinamarca. La Uni\xc3\xb3 de Kalmar (1393) reafirm\xc3\xa0 els lla\xc3\xa7os de depend\xc3\xa8ncia que l\'unien a Dinamarca. Isl\xc3\xa0ndia va perdre els seus drets pol\xc3\xadtics, i s\'hi impos\xc3\xa0 el luteranisme (1550)._NEWLINE_El segle XVIII va suposar un greu retroc\xc3\xa9s en el creixement de la poblaci\xc3\xb3, provocat per epid\xc3\xa8mies, erupcions volc\xc3\xa0niques i fam; aquesta \xc3\xbaltima motivada en gran manera per la mala administraci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de la Companyia danesa d\'Isl\xc3\xa0ndia, que controlava el comer\xc3\xa7 de l\'illa._NEWLINE_El volc\xc3\xa0 Laki d\'Isl\xc3\xa0ndia va entrar en erupci\xc3\xb3 el 1783, escopint 12,5 km\xc2\xb3 de lava. Inundacions, cendres i fums van seguir a aquest desastre natural. Es compatibilitzaren 9.000 persones desaparegudes i un 80% dels animals morts. La fam subseg\xc3\xbcent mat\xc3\xa0 a una quarta part de la poblaci\xc3\xb3 de l\'illa. Aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s conegut com "la boirina de vida dif\xc3\xadcil" (island\xc3\xa8s: M\xc3\xb3\xc3\xb0uhar\xc3\xb0indin)._NEWLINE_Fins al segle XIX, l\'ocupaci\xc3\xb3 fou acceptada sense que sorgissin problemes considerables, per\xc3\xb2 el 1809 l\'actitud de la Companyia danesa d\'Isl\xc3\xa0ndia i el et que la monarquia, moguda per un criteri absolutista, suspengu\xc3\xa9s l\'Althing, van provocar el primer intent d\'autonomia nacional. Els danesos van aconseguir mantenir l\'autoritat, per\xc3\xb2 l\'ideal nacionalista ja estava en marxa sota el lideratge de J\xc3\xb3n Sigurdsson (1811 - 1879), considerat un heroi nacional avui en dia._NEWLINE_El 1814, arran del tractat de Kiel, Isl\xc3\xa0ndia pass\xc3\xa0 a ser un territori dan\xc3\xa8s i a poc a poc fou recuperant les seves institucions pol\xc3\xadtiques. El 1843 Cristi\xc3\xa0 VIII restabl\xc3\xad l\'Assemblea Nacional amb car\xc3\xa0cter d\'\xc3\xb2rgan consultiu i, el 1874, s\'arrib\xc3\xa0 a l\'autonomia. Aquest proc\xc3\xa9s va culminar l\'1 de desembre de 1918 amb la consecuci\xc3\xb3 de l\'autonomia pol\xc3\xadtica, en el marc d\'una uni\xc3\xb3 amb Dinamarca._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial, les tropes aliades ocuparen l\'illa per a prevenir una ocupaci\xc3\xb3 alemanya.\n_START_SECTION_\nIndepend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 23 de maig de 1944, Isl\xc3\xa0ndia va declarar la seva independ\xc3\xa8ncia, i el 17 de juny de 1944 es proclam\xc3\xa0 rep\xc3\xbablica, amb Sveinn Bj\xc3\xb6rnsson com a president. Va ingressar a l\'OTAN i al Consell d\'Europa (1949), i el 1953, al Consell N\xc3\xb2rdic. L\'any 1951 Isl\xc3\xa0ndia va cedir la base de Keflav\xc3\xadk a les Forces Armades dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica, que romangueren all\xc3\xad fins a l\'any 2006. Entre 1959 i 1979 va estar al poder una coalici\xc3\xb3 dels partits independentistes i socialdem\xc3\xb2crates. A partir de 1971, van tornar-se una s\xc3\xa8rie de coalicions, algunes de vida ef\xc3\xadmera, que, tot i aglutinaren totes les forces pol\xc3\xadtiques del pa\xc3\xads, no van poder resoldre la greu crisi econ\xc3\xb2mica.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1980\n_START_PARAGRAPH_\nEl juny del 1980 Isl\xc3\xa0ndia es convert\xc3\xad en el primer pa\xc3\xads europeu en qu\xc3\xa8 una dona, Vigd\xc3\xads Finnbogad\xc3\xb3ttir, guanyava les eleccions presidencials. L\'agost de 1984, sense que se celebressin eleccions per falta de candidats, Vigd\xc3\xads Finnbogad\xc3\xb3ttir torn\xc3\xa0 a ser nomenada president per uns altres quatre anys. Despr\xc3\xa9s d\'una campanya dominada per la pres\xc3\xa8ncia militar dels Estats Units a l\'illa i les den\xc3\xbancies de corrupci\xc3\xb3 de funcionaris, el 25 d\'abril de 1987 els islandesos van conc\xc3\xb3rrer a les urnes. La p\xc3\xa8rdua de vots dels partits en el govern, el de la Independ\xc3\xa8ncia i el Progressista, es resolgu\xc3\xa9 amb un nou gabinet de coalici\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 s\'integraren els socialdem\xc3\xb2crates, presidits per \xc3\x9eorsteinn P\xc3\xa1lsson, l\xc3\xadder del conservador Partit de la Independ\xc3\xa8ncia. L\'agost de 1988, per discrep\xc3\xa0ncies sobre la pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica, progressistes i socialdem\xc3\xb2crates van abandonar la coalici\xc3\xb3 i una vegada m\xc3\xa9s va assumir el c\xc3\xa0rrec de primer ministre Steingr\xc3\xadmur Hermannsson, l\xc3\xadder del Partit Progressista (28 de setembre), en coalici\xc3\xb3 amb els socialdem\xc3\xb2crates i l\'Alian\xc3\xa7a del Poble. Amb una inflaci\xc3\xb3 superior al 25% i el sector pesquer en greus dificultats, Hermansson va mantenir una pol\xc3\xadtica decididament deflaccion\xc3\xa0ria (tres devaluacions de la corona l\'any 1988 i una altra a principis del 1989) que va fer minvar la seva popularitat, tot i els resultats positius.\n_START_SECTION_\nGovern de centredreta\n_START_PARAGRAPH_\nEn les eleccions generals del 20 d\'abril de 1991 es va produir una clara recuperaci\xc3\xb3 del Partit de la Independ\xc3\xa8ncia, i el seu l\xc3\xadder Dav\xc3\xad\xc3\xb0 Oddsson, alcalde de Reykjav\xc3\xadk, va formar govern amb el suport del Partit Popular. Aquesta coalici\xc3\xb3 va tornar a v\xc3\xa8ncer en les eleccions de 1995. En les eleccions del 27 de juny de 1992, la presidenta Vigd\xc3\xads Finnbogad\xc3\xb3ttir fou, com en l\'any 1988, l\'\xc3\xbanica candidata, resultant elegida sense votaci\xc3\xb3 per un nou mandat. Tot i aix\xc3\xb2, en les noves eleccions de 1996, fou derrotada per \xc3\x93lafur Ragnar Gr\xc3\xadmsson, qui la substitu\xc3\xad en la presid\xc3\xa8ncia de la rep\xc3\xbablica. El 1999 Oddsson va ser reelegit.'