b"\n_START_ARTICLE_\nLlegenda dels cap\xc3\xadtols matrimonials\n_START_SECTION_\nRecopilaci\xc3\xb3 de la llegenda\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta llegenda fou recopilada pel noble catal\xc3\xa0 moss\xc3\xa8n Pere Tomic en la seva obra Histories e conquestes dels Reys de Arago e Comtes de Barcelona. Acabada el 1438 l'obra no fou editada per\xc3\xb2 fins al 1495, perqu\xc3\xa8 el primer llibre impr\xc3\xa8s a la pen\xc3\xadnsula fou \xc2\xabLes Trobes en lahors de la Verge Maria\xc2\xbb, impr\xc3\xa8s el 1477 al Regne de Val\xc3\xa8ncia per Jacob Vitzl\xc3\xa1n, comerciant alemany que representava a la fam\xc3\xadlia dels Ravensburg. Posteriorment Joan Rosembach, un altre alemany que havia treballat en les impremtes de Val\xc3\xa8ncia es trasllad\xc3\xa0 cap al 1492 a Barcelona, on imprim\xc3\xad l'obra de Tomic._NEWLINE_L'obra \xc3\xa9s una reivindicaci\xc3\xb3 del paper de l'aristocr\xc3\xa0cia militar enfront de la monarquia absoluta, sent caracter\xc3\xadstiques les llargues llistes de nobles aragonesos, valencians i catalans que participaren en les empreses b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques de la Corona d'Arag\xc3\xb3. Aix\xc3\xad mateix l'obra recull diverses llegendes de la Corona d'Arag\xc3\xb3, com ara la Llegenda de Galceran de Pin\xc3\xb3s o el Rescat de les cent donzelles, la Llegenda dels camperols covards, o la Llegenda de la Senyera Reial i els cap\xc3\xadtols matrimonials.\n_START_SECTION_\nLa llegenda\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta llegenda explica, contra l'evid\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica, que en els Cap\xc3\xadtols matrimonials de Barbastre (1137) pels quals el rei Ramir II d'Arag\xc3\xb3 don\xc3\xa0 el regne d'Arag\xc3\xb3 i la seva filla Peronella d'Arag\xc3\xb3 en matrimoni al comte de Barcelona Ramon Berenguer IV, ja es va pactar que a partir d'aleshores els reis d'Arag\xc3\xb3 usaries la senyera del comte de Barcelona; els nobles aragonesos hi accediren, demanant per\xc3\xb2 el privilegi que fos alguns d'ells qui la port\xc3\xa9s en batalla, petici\xc3\xb3 a la que el comte de Barcelona hi acced\xc3\xad: \xc2\xablo qual matrimoni se acaba ab certs capitols que lo dit comte volgue entre los quals s\xc3\xb3n aquests Primerament que lo dit comte tant com visques: nos hagues adir rey darago;sino comte de Bar\xc3\xa7elona e princep de Arago:pero que lo primer fill que dells exiria se digues rey darago:e comte de Bar\xc3\xa7elona Lo segon capitol:que los reys de Arago haguessen aportar les armes del comte de Bar\xc3\xa7elona:en no de Arago e que lo crit fos de sanct Jordi sens contradictio alguna:los quals capitols plasqueren als aregonesos:e tant post los fermaren e demenaren en gracia del dit comte quels volgues atorgar que tostemps que los reys darago anassen en batalla aragones hagues aportar la senyera: en no altre:e lo dite comte atorgalsho.e fou unit lo comtat de Bar\xc3\xa7elona ab lo realme de Arago\xc2\xbb. Malgrat que aix\xc3\xb2 mai no form\xc3\xa0 dels Cap\xc3\xadtols matrimonials de Barbastre (1137), s\xc3\xad que \xc3\xa9s cert, per\xc3\xb2, que el privilegi de ser el Portabandera de la Senyera Reial estava reservat als nobles de la Casa del rei d'Arag\xc3\xb3, i que en la genealogia del rei Joan I d'Arag\xc3\xb3 feta el 1380 es detalla que el comte de Barcelona mai no va canviar la seva senyera comtal, que es convert\xc3\xad en la Senyera Reial."