b"\n_START_ARTICLE_\nMoviment Israeli\xc3\xa0 per al Judaisme Reformista i Progressista\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers jueus reformistes, van ser v\xc3\xadctimes de la persecuci\xc3\xb3 nacional-socialista en el Tercer Reich, es van establir a Eretz Israel en la d\xc3\xa8cada de 1930. Entre ells estaven els rabins Jud\xc3\xa0 Magnes Leon i Meir Elk. El Rab\xc3\xad Jud\xc3\xa0 Magnes Leon va ser el primer director de la Universitat Hebrea de Jerusalem. En 1938, va ser nomenat president d'aquesta universitat. El rab\xc3\xad Meir Elk va fundar l'Institut Leo-Baeck a Haifa, que actualment \xc3\xa9s una de les institucions educatives m\xc3\xa9s reconegudes del pa\xc3\xads. La primera sinagoga reformista d'Israel, anomenada Kehilat Harel, va ser fundada en 1958 a Jerusalem. Encara que el moviment reformista internacional ha dut a terme una important inversi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica, el nombre de jueus reformistes segueix sent relativament petit a la Terra d'Israel. El seu nombre est\xc3\xa0 limitat a uns 30.000 membres. Per\xc3\xb2 amb l'arribada d'immigrants jueus de l'antiga Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, el moviment reformista est\xc3\xa0 creixent considerablement. S'estan creant noves comunitats i s'est\xc3\xa0 aconseguint atreure a un nombre considerable d'israelians. El primer quibuts progressista, anomenat Yahel, va ser fundat en 1976 en Arava i el segon quibuts, anomenat Lotan, va ser fundat en 1983. El tercer quibuts, anomenat Har Halutz, es va establir a Galilea en 1985.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 actual\n_START_PARAGRAPH_\nEl creixement de les diverses branques del judaisme progressista a Israel est\xc3\xa0 actualment limitat a causa de la pressi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica dels partits pol\xc3\xadtics ultraortodoxos, aquests darrers normalment solen formar part del govern. Els jueus no ortodoxos s\xc3\xb3n v\xc3\xadctimes de moltes discriminacions de tipus religi\xc3\xb3s, un dels darrers exemples va ser la decisi\xc3\xb3 de l'ex-Ministre de l'Interior, Eli Yishai, de rebutjar la decisi\xc3\xb3 presa l'any 2002 pel Tribunal Suprem d'Israel que concedeix als jueus reformistes, conservadors i reconstruccionistes els mateixos drets constitucionals que als jueus ortodoxos. La discriminaci\xc3\xb3 religiosa es manifesta pel no reconeixement dels matrimonis celebrats pel moviment reformista, conservador, i reconstruccionista, i per la negativa del Gran Rabinat d'Israel a recon\xc3\xa8ixer i acceptar les conversions realitzades pel judaisme reformista, reconstruccionista, i conservador. A m\xc3\xa9s, cap dona rabina no ha estat mai reconeguda per les autoritats religioses de l'estat d'Israel. L'estat sionista tan sols subvenciona a les congregacions jueves ortodoxes."