b'\n_START_ARTICLE_\nNova Ona Txecoslovaca\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nLa Nova Ona Txecoslovaca va ser un moviment cinematogr\xc3\xa0fic que va prendre el relleu al moviment Dev\xc4\x9btsil dels anys 1930. Disconformes amb el r\xc3\xa8gim comunista que s\'havia instal\xc2\xb7lat a Txecoslov\xc3\xa0quia el 1948, els estudiants de la FAMU (Escola de cinema i televisi\xc3\xb3 de Praga, Filmov\xc3\xa1 a televizn\xc3\xad fakulta Akademie m\xc3\xbazick\xc3\xbdch um\xc4\x9bn\xc3\xad v Praze) van esdevenir els dissidents de l\'\xc3\xa8poca. L\'objectiu de les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules era "que poble txec prengu\xc3\xa9s una consci\xc3\xa8ncia col\xc2\xb7lectiva sobre la seva participaci\xc3\xb3 en un sistema repressiu i incompetent que deshumanitzava la societat"._NEWLINE_La Nova Ona Txecoslovaca va prendre influ\xc3\xa8ncies del cinema itali\xc3\xa0 neorealista i cin\xc3\xa9ma-verit\xc3\xa9 de Fellini i Antonioni; el cinema franc\xc3\xa8s de Godard, Alain Resnais, Truffaut i Reichenbach; i el cinema realista angl\xc3\xa8s d\'Anderson i Reisz._NEWLINE_Trets identitaris del moviment s\xc3\xb3n l\'experimentaci\xc3\xb3 visual, el rebuig de l\'\xc3\xbas de l\'estructura narrativa cl\xc3\xa0ssica pr\xc3\xb2pia del realisme sovi\xc3\xa8tic, l\'\xc3\xbas de llargs i improvisats di\xc3\xa0legs i el rodatge amb actors no professionals. A nivell de contingut, les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules es confronten amb problemes morals de la societat contempor\xc3\xa0nia, posen \xc3\xa8mfasi en l\'exposici\xc3\xb3 de problemes quotidians i contenen un humor obscur i absurd._NEWLINE_La Nova Ona Txecoslovaca va suposar una abrupta ruptura amb l\'estil cinematogr\xc3\xa0fic del realisme socialista, molt m\xc3\xa9s radical que el distanciament del cinema polon\xc3\xa8s dels anys 1950 i el cinema hongar\xc3\xa8s de principi dels anys 1970. Els directors txecoslovacs aconsegueixen tractar temes que pr\xc3\xa8viament ja havien intentat d\'abordar altres cineastes de pa\xc3\xafsos comunistes per\xc3\xb2 que havien topat gaireb\xc3\xa9 sempre amb la censura. Alguns destacats exemples s\xc3\xb3n la desorientaci\xc3\xb3 de la joventut de la societat txecoslovaca, descrita per Milo\xc5\xa1 Forman a les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules Cern\xc3\xbd Petr (El pocatra\xc3\xa7a, 1963) i L\xc3\xa1sky jedn\xc3\xa9 plavovl\xc3\xa1sky (Els amors d\'una rossa, 1965); o b\xc3\xa9 l\'atmosfera surrealista que impregna les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules Sedmikr\xc3\xa1sky (1966) i Valerie a t\xc3\xbdden div\xc5\xaf (Valeri i la seva setmana fant\xc3\xa0stica, 1970) dels directors V\xc4\x9bra Chytilov\xc3\xa1 i Jaromil Jire\xc5\xa1, respectivament._NEWLINE_La Nova Ona Txecoslovaca es diferencia sobretot de la Nouvelle vague francesa en els seus arguments narratius, que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lids i innovadors en el moviment txec. Tamb\xc3\xa9 cal tenir en compte que els joves directors txecs van comptar amb el suport d\'una ind\xc3\xbastria filmogr\xc3\xa0fica que havia sigut nacionalitzada, fet que els va facilitar l\'acc\xc3\xa9s als estudis de gravaci\xc3\xb3 i al finan\xc3\xa7ament p\xc3\xbablic dels seus projectes. Un altre fet diferencial de la La Nova Ona Txecoslovaca \xc3\xa9s que va tendir a adaptar al cinema obres de la literatura txeca, com per exemple la novel\xc2\xb7la anticomunista \xc5\xbdert (L\'acudit, 1969) de Milan Kundera versionada per Jaromil Jire\xc5\xa1. EL mateix Milan Kundera, al Quart Congr\xc3\xa9s d\'Escriptors de Txecoslov\xc3\xa0quia de 1971, va qualificar la nova ona de cinema nacional com una part important de la hist\xc3\xb2ria de la literatura txecoslovaca. Per altra banda, la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Ho\xc5\x99\xc3\xad, m\xc3\xa1 panenko (1967) del director txec Milo\xc5\xa1 Forman \xc3\xa9s considerada com un dels films majors i m\xc3\xa9s representatius de la Nova Ona, i m\xc3\xa9s de quaranta anys despr\xc3\xa9s de ser realitzada roman encara una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de culte._NEWLINE_Quan Alexander Dub\xc4\x8dek va esdevenir primer secretari del Partit Comunista de Txecoslov\xc3\xa0quia l\'any 1968 i amb el seu "socialisme amb rostre hum\xc3\xa0" va voler democratitzar el r\xc3\xa8gim i obrir la naci\xc3\xb3 a les pot\xc3\xa8ncies de l\'Europa occidental, la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica i els aliats del Pacte de Vars\xc3\xb2via no van dubtar en envair militarment Txecoslov\xc3\xa0quia, tot posant fi al breu per\xc3\xadode de democratitzaci\xc3\xb3 socialista que ha passat a ser conegut a la hist\xc3\xb2ria com la Primavera de Praga. La Nova Ona Txecoslovaca va sofrir un abrupte final i directors com Milo\xc5\xa1 Forman i Jan N\xc4\x9bmec van fugir del pa\xc3\xads. La resta de membres del moviment que van restar al pa\xc3\xads van haver de fer front a la censura sovi\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nPel\xc2\xb7l\xc3\xadcules txeques\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de la Nova Ona van ser filmades en llengua txeca. La majoria dels directors es van fornir a la prestigiosa FAMU (Filmov\xc3\xa1 a televizn\xc3\xad fakulta Akademie m\xc3\xbazick\xc3\xbdch um\xc4\x9bn\xc3\xad v Praze), ubicada a Praga. Per altra banda, els Estudis de Cinema Barrandov estaven ubicats als afores de Praga. Entre els directors m\xc3\xa9s destacats cal tenir en compte Milo\xc5\xa1 Forman, que en aquella \xc3\xa8poca va filmar Cern\xc3\xbd Petr (1963), L\xc3\xa1sky jedn\xc3\xa9 plavovl\xc3\xa1sky (1965) i Ho\xc5\x99\xc3\xad, m\xc3\xa1 panenko (1967); V\xc4\x9bra Chytilov\xc3\xa1 conegut sobretot per la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Sedmikr\xc3\xa1sky (1966); i finalment Ji\xc5\x99\xc3\xad Menzel, que amb Ost\xc5\x99e sledovan\xc3\xa9 vlaky (Trens rigorosament vigilats, 1966) va guanyar un oscar a la millor pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de parla no anglesa.\n_START_SECTION_\nPel\xc2\xb7l\xc3\xadcules eslovaques\n_START_PARAGRAPH_\nLa pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Obchod na korze (La botiga del carrer major, 1965) dirigida per J\xc3\xa1n Kad\xc3\xa1r i Elmar Klos es va emportar l\'any 1966 l\'oscar a la millor pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de parla no anglesa. La hist\xc3\xb2ria de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula transcorre a l\'Eslov\xc3\xa0quia durant la Segona Guerra Mundial i tracta d\'un humil ciutad\xc3\xa0 -Anton "Tono" Brtko- a qui el r\xc3\xa8gim feixista local cedeix una botiga de botons, la qual fins aleshores havia estat administrada per una jueva, d\'edat ja molt avan\xc3\xa7ada i que sembla no adonar-se dels esdeveniments que sacsegen el poble, sota control nazi.'