b'\n_START_ARTICLE_\nTupamaros\n_START_SECTION_\nAnys 1960\n_START_PARAGRAPH_\nEl grup sorgi en la primera meitat dels anys 1960 a partir de la vinculaci\xc3\xb3 de diversos grups dispersos de l\xe2\x80\x99esquerra pol\xc3\xadtica uruguaiana, endem\xc3\xa9s de l\'aportaci\xc3\xb3 de diversos militants individuals. Malgrat la diversitat ideol\xc3\xb2gica dels primers temps \xe2\x80\x94inclo\xc3\xafa integrants del Partit Socialista, maoistes i alguns anarquistes\xe2\x80\x94 va acabar predominant entre ells una visi\xc3\xb3 marxista de la realitat hist\xc3\xb2rica. Segons el dirigent de l\'organitzaci\xc3\xb3 i avui senador a l\'Uruguai, Eleuterio Fern\xc3\xa1ndez Huidobro, el naixement dels Tupamaros va tenir lloc formalment el 1965. Organitzat com a resposta a una s\xc3\xa8rie d\'incidents entre grups d\'esquerra i d\'ultradreta a principis dels anys 1960, el moviment tupamaro va tenir, com altres del seu temps en diversos pa\xc3\xafsos d\'Am\xc3\xa8rica Llatina, una identificaci\xc3\xb3 amb la revoluci\xc3\xb3 cubana de 1959, que va influir en el seu cam\xc3\xad ideol\xc3\xb2gic i en les seves accions posteriors. Es va organitzar llavors com a un grup guerriller, sense tenir al principi vinculaci\xc3\xb3 amb cap partit pol\xc3\xadtic existent. _NEWLINE_El nom "Tupamaros" sembla derivar-se del malnom menyspreador que les autoritats policials espanyoles de l\'\xc3\xa8poca colonial al Riu de la Plata encolomaven als patriotes que s\'havien adherit al moviment independentista de 1811. Igualment present en les novel\xc2\xb7les d\'Eduardo Acevedo D\xc3\xadaz, escriptor realista de finals del segle XIX, la paraula tenia el seu origen en la revolta ind\xc3\xadgena que havia ocorregut al Virregnat del Per\xc3\xba el 1780, encap\xc3\xa7alada pel cap indi Jos\xc3\xa9 Gabriel Condorcanqui, T\xc3\xbapac Amaru II, i que va ser reprimida amb for\xc3\xa7a duresa pels espanyols. Al novembre de 1964 apareix per primera vegada aquest nom vinculat al moviment pol\xc3\xadtic uruguai\xc3\xa0, en un volant distribu\xc3\xaft en una Convenci\xc3\xb3 Universit\xc3\xa0ria on es llegia: "T N T Tupamaros no transamos". _NEWLINE_Segons van narrar amb posterioritat els seus fundadors, en els primers temps les accions del MLN-T eren accions d\'aprovisionament d\'armes i de diners per a una lluita de proporcions m\xc3\xa9s grans. No obstant aix\xc3\xb2, l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica de l\'\xc3\xa8poca va quedar profundament impactada (a favor o en contra) davant l\'aparici\xc3\xb3 de la lluita pol\xc3\xadtica armada a l\'Uruguai, modalitat que despr\xc3\xa9s de la derrota de l\'\xc3\xbaltima revolta d\'Aparicio Saravia, el 1904, no havia estat assumida per cap sector de l\'espectre pol\xc3\xadtic. Despr\xc3\xa9s de ser pr\xc3\xa0cticament desbaratat per la policia el 1966, el MLN-T es va recuperar, comen\xc3\xa7ant una s\xc3\xa8rie d\'accions que combinaven l\'apilament de cabals i materials per a l\'organitzaci\xc3\xb3, l\'assassinat d\'alguns funcionaris policials acusats de tortures a detinguts pol\xc3\xadtics i la propaganda pol\xc3\xadtica. Les autoritats d\'aquella \xc3\xa8poca van prohibir a la premsa el donar not\xc3\xadcies sobre les accions tupamares o esmentar la seva exist\xc3\xa8ncia. Els innombrables, com alguna premsa els va denominar, van comen\xc3\xa7ar a ser coneguts fora d\'Uruguai quan es van donar publicitat algunes accions com la publicaci\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 financera relacionada al maneig de diners per certes empreses o particulars molt coneguts o \xe2\x80\x94una de les m\xc3\xa9s famoses\xe2\x80\x94 la confiscaci\xc3\xb3 d\'un cami\xc3\xb3 d\'una coneguda empresa de magatzem de llavors, carregat de queviures, que va ser deixat en mans dels habitants d\'una zona marginal de Montevideo. _NEWLINE_Aquestes accions van donar al MLN-T un prestigi fora de fronteres que en alguns casos va constituir una llegenda amb aspectes rom\xc3\xa0ntics, com \xc3\xa9s possible notar en alguna literatura contempor\xc3\xa0nia i posterior. En canvi, dintre del pa\xc3\xads el MLN-T va despertar fortes resist\xc3\xa8ncies. En primer lloc i com era l\xc3\xb2gic, del sistema pol\xc3\xadtic tradicional, en aquells dies molt deteriorat per la crisi econ\xc3\xb2mica deslligada des de 1955. Els pol\xc3\xadtics blancos i colorados van condemnar la lluita armada, per m\xc3\xa9s que alguns d\'ells, com despr\xc3\xa9s es va comprovar, havien mantingut converses secretes amb els Tupamaros. L\'esquerra parlament\xc3\xa0ria, sobretot el Partit Comunista de l\'Uruguai, va desautoritzar en un principi als Tupamaros en durs termes, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s va haver de fer-se a la idea de coexistir amb ells, a causa del fort creixement que aquests van tenir despr\xc3\xa9s de 1968, tant a Montevideo com a l\'interior de l\'Uruguai. No se sap amb certesa quants membres actius va tenir el moviment durant el per\xc3\xadode previ a la dictadura militar. Les fonts hist\xc3\xb2riques manegen xifres dispars, que van entre les 6.000 i les 10.000 persones.\n_START_SECTION_\nPrincipi dels anys 1970\n_START_PARAGRAPH_\nCap a 1970 la lluita armada es va fer de majors proporcions, amb la qual cosa moltes vegades la policia es va veure desbordada. Va anar per aquests dies quan el MLN-T va portar a terme algunes de les seves accions m\xc3\xa9s conegudes, com el segrest i posterior assassinat en 1971 del funcionari nord-americ\xc3\xa0 Dan Mitrione, que havia estat enviat com assessor per a instruir a la policia i als militars en "com fer un \xc3\xbas m\xc3\xa9s racional i efica\xc3\xa7 de la tortura", en el marc de la United States Agency for International Development._NEWLINE_Aquest fet hist\xc3\xb2ric \xc3\xa9s la base del gui\xc3\xb3 cinematogr\xc3\xa0fic de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Costa-Gavras \xc3\x89tat de Si\xc3\xa8ge. _NEWLINE_Un altre esdeveniment destacat va ser la fugida del penal de Punta Carretas el 1971, una de les m\xc3\xa9s grans fugides carcer\xc3\xa0ries de la hist\xc3\xb2ria, en la qual van escapar m\xc3\xa9s de cent detinguts. Encara que el seu modus operandi estava enfocat principalment en la lluita armada, alguns dels seus integrants van crear un bra\xc3\xa7 pol\xc3\xadtic per a les eleccions presidencials de novembre de 1971, el Moviment d\'Independents 26 de Mar\xc3\xa7, que formava part de la naixent coalici\xc3\xb3 d\'esquerres Front Ampli \xe2\x80\x94fundada al febrer de 1971\xe2\x80\x94. En unes eleccions acusades de fraudulentes pel Partit Nacional, que rebria el 40,1% dels sufragis, el Front Ampli obtindria el tercer lloc amb el 18,6%, sortint triomfant el Partit Colorado amb el 40,3%. Amb l\'arribada en 1972 del president electe, Juan Mar\xc3\xada Bordaberry, i la comissi\xc3\xb3 a les Forces Armades de la repressi\xc3\xb3 de l\'escamot \xe2\x80\x94la qual, en el l\xc3\xa8xic pol\xc3\xadtic de l\'\xc3\xa8poca, era invariablement dita sedici\xc3\xb3\xe2\x80\x94 va dur a sagnants xocs i el MLN-T va ser derrotat militarment, sent el seu aparell armat ven\xc3\xa7ut i desarticulat. Al mateix temps, queia en mans dels militars la plana major de l\'organitzaci\xc3\xb3, amb la qual havien mantingut una s\xc3\xa8rie de contactes pol\xc3\xadtics a fi de discutir les bases d\'un projecte pol\xc3\xadtic de canvis econ\xc3\xb2mics i socials. Algunes idees comunes entre l\'un i l\'altre b\xc3\xa0ndol, encara que molt desbiaixades, van encoratjar tals converses, les quals es van veure interrompudes en forma brusca molt poc temps despr\xc3\xa9s._NEWLINE_Assegurats del seu triomf militar, els comandants de les Forces Armades d\'aleshores van manifestar el prop\xc3\xb2sit de "seguir combatent la sedici\xc3\xb3" i van actuar contra la resta de l\'esquerra pol\xc3\xadtica i els sindicats. El president Bordaberry, sense suport pol\xc3\xadtic encara dintre del seu partit, el Partit Colorado, es va plegar als requeriments de les FF.AA., que poc despr\xc3\xa9s actuarien contra el sistema pol\xc3\xadtic parlamentari, donant el cop d\'estat el 27 de juny de 1973 que va dissoldre el parlament i va declarar il\xc2\xb7legals a les organitzacions sindicals i d\'esquerra.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de 1985\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1985, a la tornada de la democr\xc3\xa0cia parlament\xc3\xa0ria en l\'Uruguai, i amb ella l\'alliberament dels presos pol\xc3\xadtics que els militars havien fet, els Tupamaros es van convertir en una intriga per al sistema pol\xc3\xadtic, ja que no se sabia amb certesa que postura anaven a adoptar. Aquesta intriga va ser buidada poc temps despr\xc3\xa9s, quan Ra\xc3\xbal Sendic, en un acte p\xc3\xbablic, va afirmar que el MLN-T anava a optar pel marc pol\xc3\xadtic legal, proposant una lluita ideol\xc3\xb2gica i la integraci\xc3\xb3 a el Front Ampli de manera formal._NEWLINE_A partir d\'aquest moment el MLN-T ha transitat per via pol\xc3\xadtica. El 1989, any de la mort de Ra\xc3\xbal Sendic, van ser admesos (encara que no per unanimitat) en el Front Ampli, i poc despr\xc3\xa9s formaran, dintre d\'aquest, una coalici\xc3\xb3 amb altres grups, coneguda com a Moviment de Participaci\xc3\xb3 Popular, i despr\xc3\xa9s com a Espai 609 en al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 al nombre de llista amb qu\xc3\xa8 en el sistema electoral uruguai\xc3\xa0 s\'identifica als diversos sectors que en ell participen. El 2004, i despr\xc3\xa9s de diversos anys de progressos electorals, l\'Espai 609 es va transformar en el sector m\xc3\xa9s votat dintre del Front Ampli, la coalici\xc3\xb3 governant. A partir de lelecci\xc3\xb3 presidencial de 2004, diversos dels membres del moviment passen a ocupar llocs de rellev\xc3\xa0ncia en el govern uruguai\xc3\xa0. \xc3\x89s el cas, per exemple, de la mestra Nora Castro, president de la Cambra de Diputats durant el per\xc3\xadode 2005-2006, i de Jos\xc3\xa9 Mujica, Ministre de Ramaderia, Agricultura i Pesca.'