b'\n_START_ARTICLE_\nPol\xc3\xadtica de Guinea Bissau\n_START_SECTION_\nDesenvolupament pol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nA Guinea Bissau el 1989, el dirigent Partit Afric\xc3\xa0 per la Independ\xc3\xa8ncia de Guinea i Cap Verd (PAIGC), sota la direcci\xc3\xb3 del president Jo\xc3\xa3o Bernardo "Nino" Vieira va comen\xc3\xa7ar a esbossar un programa de liberalitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica que l\'Assemblea Nacional Popular va aprovar en 1991. Les reformes que van aplanar el cam\xc3\xad cap a la democr\xc3\xa0cia multipartidista inclo\xc3\xafen la derogaci\xc3\xb3 dels articles de la constituci\xc3\xb3 que havien consagrat el paper principal del PAIGC. Les lleis van ser ratificades per permetre la formaci\xc3\xb3 d\'altres partits pol\xc3\xadtics, una premsa lliure, i  sindicats independents amb dret de vaga._NEWLINE_Les primeres eleccions multipartidistes per a escollir president i parlament es van dur a terme el 1994. Arran de la guerra civil de 1998-1999 es van convocar noves eleccions presidencials i legislatives, de manera que arribaren al poder el l\xc3\xadder de l\'oposici\xc3\xb3 Kumba Ial\xc3\xa1 i el seu Partit de Renovaci\xc3\xb3 Social al poder. Ial\xc3\xa1 va ser enderrocat en un cop incruent al setembre de 2003 i Henrique Pereira Rosa va jurar com a president._NEWLINE_L\'expresident Viera va ser escollit novament president el juliol de 2005. El govern del primer ministre Carlos Gomes J\xc3\xbanior va ser elegit el mar\xc3\xa7 de 2004 en unes eleccions lliures i netes, per\xc3\xb2 va ser reempla\xc3\xa7at pel govern del primer ministre Aristides Gomes, que va assumir el c\xc3\xa0rrec en novembre de 2005. Aristides Gomes va perdre un vot de no confian\xc3\xa7a i va presentar la seva ren\xc3\xbancia al mar\xc3\xa7 de 2007._NEWLINE_Martinho Ndafa Kabi fou proposat com a primer ministre d\'una coalici\xc3\xb3 integrada pel PAIGC, el Partit de Renovaci\xc3\xb3 Social (PRS), i el Partit Unit Social Democr\xc3\xa0tic (PUSD). El 9 d\'abril, es va anunciar que el president Jo\xc3\xa3o Bernardo Vieira havia rebutjat l\'opci\xc3\xb3 de Kabi, per\xc3\xb2 la coalici\xc3\xb3 va dir que el mantenien com la seva opci\xc3\xb3 i poc despr\xc3\xa9s Vieira va nomenar Kabi nou primer ministre. Va prendre possessi\xc3\xb3 del c\xc3\xa0rrec el 13 d\'abril, i el seu govern, integrat per 20 ministres (incloent vuit del PAIGC, vuit del PRS, i dos d\'PUSD) va ser nomenat el 17 d\'abril.\n_START_SECTION_\nAssassinat en 2009\n_START_PARAGRAPH_\nEl president Vieira va ser assassinat 2 de mar\xc3\xa7 de 2009 pels soldats com a repres\xc3\xa0lia per la mort del cap d\'Estat Major Conjunt, el general Tagme Na Waie, que va ser mort el dia anterior.\n_START_SECTION_\nIntent de cop de 2011\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s es va informar que quan el cap de l\'Estat Major de l\'Ex\xc3\xa8rcit General Antonio Injai havia estat detingut per ordre del cap de l\'armada el contraalmirall Jos\xc3\xa9 Am\xc3\xa9rico Bubo Na Tchuto, les seves tropes l\'alliberaren mentre el primer ministre Carlos Gomes J\xc3\xbanior demanava asil a l\'ambaixada d\'Angola. Injai va dir llavors que el seu hom\xc3\xb2leg naval havia estat detingut. Els fets van passar mentre el president Malam Bacai Sanh\xc3\xa1 havia estat a Par\xc3\xads per rebre atenci\xc3\xb3 m\xc3\xa8dica.\n_START_SECTION_\nCop de 2012\n_START_PARAGRAPH_\nEl 12 d\'abril de 2012 l\'ex\xc3\xa8rcit va prendre el control del districte central de la capital. El 16 d\'abril els l\xc3\xadders militars i una coalici\xc3\xb3 de partits pol\xc3\xadtics anunciaren la formaci\xc3\xb3 d\'un Consell nacional de Transici\xc3\xb3, sota la pressi\xc3\xb3 internacional.\n_START_SECTION_\nBranca legislativa\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Assemblea Nacional Popular (Assembleia Nacional Popular) t\xc3\xa9 102 membres, elegits per un mandat de quatre anys en circumscripcions plurinominals.\n_START_SECTION_\nBranca judicial\n_START_PARAGRAPH_\nLa Cort Suprema (Supremo Tribunal da Justi\xc3\xa7a) es compon de nou jutges que s\xc3\xb3n nomenats pel president i serveixen al seu gust, cort final d\'apel\xc2\xb7lacions en la causa penal i civil. Hi ha Tribunals regionals, un a cadascuna de les nou regions, primera cort d\'apel\xc2\xb7lacions de decisions dels tribunals sectorials, escolten tots els casos de delictes greus i casos civils per valor de m\xc3\xa9s de 1,000 $ i 24 tribunals sectorials, els jutges no s\xc3\xb3n necess\xc3\xa0riament llicenciats en dret, atenen els casos civils de menys de 1.000 $ i causes penals per delictes menors.\n_START_SECTION_\nDivisions administratives\n_START_PARAGRAPH_\nGuinea-Bissau \xc3\xa9s dividida en 9 regions (regioes, singular - regiao); Bafata, Biombo, Bissau, Bolama, Cacheu, Gabu, Oio, Quinara, Tombali._NEWLINE_nota: Bolama podria haver estat reanomenada Bolama/Bijagos\n_START_SECTION_\nParticipaci\xc3\xb3 en organitzacions internacionals\n_START_PARAGRAPH_\nACCT (associat),_NEWLINE_EACP,_NEWLINE_BAD,_NEWLINE_CEPA,_NEWLINE_CEDEAO,_NEWLINE_FAO,_NEWLINE_FZ,_NEWLINE_G-77,_NEWLINE_BIRD,_NEWLINE_OACI,_NEWLINE_CIOSL,_NEWLINE_CRIMLC,_NEWLINE_AIF,_NEWLINE_BID,_NEWLINE_FIDA,_NEWLINE_CFI,_NEWLINE_FISCRMLR,_NEWLINE_OIT,_NEWLINE_FMI,_NEWLINE_OMI,_NEWLINE_Intelsat,_NEWLINE_Interpol,_NEWLINE_COI,_NEWLINE_IOM,_NEWLINE_UIT,_NEWLINE_MPNA,_NEWLINE_OUA,_NEWLINE_OCI,_NEWLINE_OPAQ,_NEWLINE_ONU,_NEWLINE_UNCTAD,_NEWLINE_UNESCO,_NEWLINE_UNIT,_NEWLINE_UPU,_NEWLINE_BDAO (regional),_NEWLINE_UEMOA,_NEWLINE_FSM,_NEWLINE_OMS,_NEWLINE_OMPI,_NEWLINE_OMM,_NEWLINE_OMT,_NEWLINE_OMC'