b"\n_START_ARTICLE_\nLa nena de la clavellina\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nLa tardor de 1891 l'artista Santiago Rusi\xc3\xb1ol es va aturar a Sitges on feia poc que Ramon Casas i Eliseu Meifr\xc3\xa8n havien pintat patis i interiors. El van enlluernar dues coses: el paisatge i la llum, dues constants que va traslladar a les teles i a les lletres. Des d'aquell mateix moment, els patis sitgetans, lluminosos i intimistes, van constituir un dels seus m\xc3\xa9s importants motius pict\xc3\xb2rics. Interpretats en rosa, en blau o en una simfonia de blancs, segons l'indret i la circumst\xc3\xa0ncia; amb pres\xc3\xa8ncia humana o en solitari; albirats des dels interiors o en el clos del seu plein air; les parets nues o amb una volior de flors i plantes, els patis de Rusi\xc3\xb1ol constitueixen el paisatge m\xc3\xa9s constant de la seva perllongada estada sitgetana al llarg de la d\xc3\xa8cada dels noranta. En el substrat d'aquell impacte s'hi trobaven els patis que Fortuny havia pintat a Granada en una nova recerca de la llum i de la vida i els dels artistes realistes italians, que els havien pintat  desprove\xc3\xafts de luxes i amb la po\xc3\xa8tica verista de la senzillesa de la vida rural. A Sitges, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la lli\xc3\xa7\xc3\xb3 dels luministes, Rusi\xc3\xb1ol va incorporar a la pintura dels patis la c\xc3\xa0rrega de lirisme i subjectivitat constant en la seva pintura._NEWLINE_Els patis sitgetans no van ser l'\xc3\xbanica descoberta. Rusi\xc3\xb1ol va topar amb la malaltia i la mort \xe2\x80\x93 la del seu amic i company de boh\xc3\xa8mia parisenca Ramon Canudas (1892) \xe2\x80\x93 i va viure la tendresa i la malenconia que li inspiraven els infants, en els que veia reflectida la seva pr\xc3\xb2pia filla Maria. Va combinar la impressi\xc3\xb3 de la llum, l'arquitectura popular tradu\xc3\xafda en composici\xc3\xb3 pl\xc3\xa0stica, la gamma crom\xc3\xa0tica de blaus i de blancs i una delicada interpretaci\xc3\xb3 de les plantes i de la vegetaci\xc3\xb3 cuidada i m\xc3\xa9s aviat escassa dels patis de Sitges, amb la tendresa que li inspirava la fr\xc3\xa0gil figura dels personatges infantils femenins. La tardor i l'hivern de 1891 Rusi\xc3\xb1ol va pintar quatre patis, entre els quals destaquen Menjador de Sitges o Una reprimenda (1891, Museu d'Art de Girona), Pati blau (1891, Museu de Montserrat), Interior de Sitges o A ca la Cosma (1891-1892, MNAC) i Pati suburenc o El pati de la Tereseta (1891, Museu del Cau Ferrat). Els va presentar al Salon des Independents i al Salon du Champ de Mars de 1892, aix\xc3\xad com a l'Exposici\xc3\xb3 de Belles Arts de Sitges, la Primera Festa Modernista, l'agost de 1892, juntament amb altres quadres realitzats durant la seva estada a la Vila la primavera i l'estiu d'aquell any. _NEWLINE_La Tereseta del Pati suburenc, Teresa Mirabent Planes, una de les dues figures del quadre, va ser la protagonista de dues obres de Rusi\xc3\xb1ol on s'uneixen l'intimisme del pati en tant que recer i clos tancat, \xc2\xa0indret d'evocaci\xc3\xb3 de la tendresa, i la puresa de sentiments suscitats per les criatures. La nena de la flor (c. 1893, Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 particular) la representa en un primer pla, de perfil, a manera de retrat, amb una flor a la m\xc3\xa0. La nena de la clavellina (1893, Museu del Cau Ferrat) situa la Tereseta enmig del pati casol\xc3\xa0 i _NEWLINE_humil, absorta en l'olor dels clavells, vora les hort\xc3\xa8nsies, embolcallada per un aire de melanc\xc3\xb2lica intimitat. \xc3\x89s el s\xc3\xadmbol de la innoc\xc3\xa8ncia vist amb l'enyor de qui sap que la inf\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s un estat passatger, com si volgu\xc3\xa9s deturar el temps per at\xc3\xa8nyer un estat _NEWLINE_d'intemporalitat dins del clos de la llum.Rusi\xc3\xb1ol va obrar la s\xc3\xadntesi entre els dos elements de la representaci\xc3\xb3: les flors com a part integrant del pati i la nena, i va titular el quadre Flors. Presentat per primera vegada al Salon du Champ de Mars el 1894, va ser una obra citada un\xc3\xa0nimement per la cr\xc3\xadtica. Amb el temps, la narraci\xc3\xb3 de la imatge es va imposar a la simbologia. A la Guia sum\xc3\xa0ria del Cau Ferrat (1933), Miquel Utrillo li va donar el nom expl\xc3\xadcit de \xe2\x80\x9cLa nena de les clavellines,_NEWLINE_pintat a Sitges\xe2\x80\x9d, per\xc3\xb2 el cat\xc3\xa0leg de pintura i dibuix publicat el 1942 ja li atorga la denominaci\xc3\xb3 amb qu\xc3\xa8 actualment es coneix. Una nena de Sitges."