b'\n_START_ARTICLE_\nRegne d\'Abeokuta\n_START_PARAGRAPH_\nEl Regne d\'Abeokuta fou antic regne hist\xc3\xb2ric de Nig\xc3\xa8ria (regne d\'Abeokuta) i despr\xc3\xa9s regne tradicional (Egbaland) centrat en la ciutat d\'Abeokuta, avui dia capital de l\'estat d\'Ogun a Nig\xc3\xa8ria, situada a la riba oriental del riu Ogun, a 77 km al nord de Lagos per ferrocarril i 130 km pel riu. La poblaci\xc3\xb3 de la ciutat el 2005 era de 593.140, havent passat el 2012 a 888.924 habitants (1.117.000 comptant l\'\xc3\xa0rea metropolitana)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls sodekes van poblar Abeokuta ("Sota la roca" o "Refugi entre roques") el 1825 com a lloc de protecci\xc3\xb3 contra els ca\xc3\xa7adors d\'esclaus que venien d\'Ibadan i de Dahomey. Els refugiats eren de diversos pobles i van formar una confederaci\xc3\xb3 preservant cadascun la seva forma de vida tradicional, religi\xc3\xb3 i costums dels seus poblets d\'origen (1829); pertanyien a l\'\xc3\xa8tnia egba que havien format l\'imperi Oyo que s\'estava enfonsant; el 1832 Abeokuta lluitava a la prov\xc3\xadncia de Remo a Ijebu i el 1834 a Ibadan a la que va derrotar a la batalla d\'Arakanga. El 1842 els egbes lluitaven a Otta i el 1844 al regne d\'Ado. Despr\xc3\xa9s hi van arribar clans iorubes i missioners anglicans brit\xc3\xa0nics (anys 1840) a m\xc3\xa9s d\'algun crioll de Sierra Leone. El 1849 apareix lluitant a Ibarapa que probablement va sotmetre._NEWLINE_Abeokuta va esdevenir de fet la capital dels egbes per la seva posici\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica en el comer\xc3\xa7 de palma d\'oli; aix\xc3\xb2 va provocar l\'hostilitat de Dahomey, i el 1851 el rei Gezo va atacar la regi\xc3\xb3 i va assaltar les murallees, per\xc3\xb2 els egbes, amb l\'ajut dels missioners i armats pels brit\xc3\xa0nics, el van derrotar en l\'anomenada batalla d\'Abeokuta; despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 quasi cada any els egbes van esperar un nou atac dahomey\xc3\xa0. El primer Alake a Abeokuta, Sagbua Okekenu, va ser coronat el 8 d\'agost de 1854. El 1860 va lluitar de nou contra el regne d\'Ijebu; el 1860-1862 contra el regne d\'Ijaye; finalment en el marc de la guerra de Makun (1862-1864) hi va haver una nova incursi\xc3\xb3 de Dahomey el mar\xc3\xa7 1864, per\xc3\xb2 fou igualment rebutjada._NEWLINE_En els anys 1860 van esclatar conflictes amb els europeus, sobretot amb els brit\xc3\xa0nics de Lagos; despr\xc3\xa9s de l\'entrada dels brit\xc3\xa0nics a Lagos (desembre 1851), Abeoukuta va signar un tractat amb Gran Bretanya que suprimia el tr\xc3\xa0fic d\'esclaus al seu territori (5 de febrer de 1852). Per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard els egbes van tallar les rutes comercials i despr\xc3\xa9s van expulsar els missioners i comerciants el 1867. Entre 1877 i 1893 es van produir les guerres civils iorubes i Abeokuta es va oposar a Ibadan; per necessitat el rei (alake) dels egbes va fer una alian\xc3\xa7a amb el governador brit\xc3\xa0nic Sir Gilbert Carter (1893) en el qual es reconeixia el govern unit egba de Abeokuta que quedava sota protectorat brit\xc3\xa0nic dins de "Southern Nigeria". El 1914 el pa\xc3\xads egba (Egbaland) fou declarat part de la col\xc3\xb2nia de Nig\xc3\xa8ria i el rei reconegut com a cap tradicional dels egbes._NEWLINE_La recaptaci\xc3\xb3 de taxes i la pol\xc3\xadtica de govern indirecte del governador general brit\xc3\xa0nic Lord Frederick Lugard, va provocar disturbis el 1918. Els anys 1940 l\'agitaci\xc3\xb3 va ser a c\xc3\xa0rrec de l\'Abeokuta Women\xe2\x80\x99s Union (AWU) en l\'anomenada Revolta de les dones d\'Abeokuta, tamb\xc3\xa9 causada per les taxes colonials._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia el 1960 fou part de la regi\xc3\xb3 occidental. El 1976 la ciutat d\'Abeokuta fou declarada capital del nou estat d\'Ogun.'