b"\n_START_ARTICLE_\nJacopo della Quercia\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nJacopo della Quercia pren el seu nom de Quercia Grossa, un lloc prop de Siena, on va n\xc3\xa0ixer l'any 1374. Va aprendre l'ofici de son pare, Piero d'Angelo, un tallador i orfebre. Com que era de Siena, va poder veure les obres de Nicola Pisano i Arnolfo di Cambio al p\xc3\xbalpit de la catedral de Siena, obres que el van poder influir. La seua primera obra la va fer probablement als setze anys, una talla eq\xc3\xbcestre per al funeral d'Azzo Ubaldini._NEWLINE_Es va veure obligat a anar-se'n de Siena cap a Lucca, degut a les lluites partid\xc3\xa0ries i els disturbis associats._NEWLINE_A Pisa probablement va estudiar l'enorme col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d'escultures romanes i sarc\xc3\xb2fags del Camposanto. Aquestes i posteriors influ\xc3\xa8ncies fan d'ell una figura de transici\xc3\xb3 en la hist\xc3\xb2ria de l'art a Europa; les seues obres mostren un estil a mitjan cam\xc3\xad entre el g\xc3\xb2tic i el Renaixement. Com en el cas de Ghiberti, aquest desenvolupament resulta probablement de la influ\xc3\xa8ncia de llur contemporani Donatello. _NEWLINE_Les primeres obres conservades de Della Quercia (tot i que l'atribuci\xc3\xb3 s'ha posat de vegades en dubte) es troben a la catedral de Lucca: Crist dels Dolors (Altar del Sacrament) i un relleu a la tomba de San Aniello. L'any 1401 va participar en un concurs per a fer les portes de bronze del baptisteri de la catedral de Flor\xc3\xa8ncia, per\xc3\xb2 va perdre davant Ghiberti. Les portes fracassades de Della Quercia s'han perdut._NEWLINE_L'any 1403 va fer una escultura en marbre de la Mare de D\xc3\xa9u i l'Infant per a la catedral de Ferrara. Altra (possible) obra d'aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s l'estatueta de Sant Maurelius (ambdues s'exposen avui dia al museu de la catedral de Ferrara)._NEWLINE_Retornat a Lucca l'any 1406, va rebre l'enc\xc3\xa0rrec de l'alcalde de la ciutat, Paolo Guinigi, de comem\xc3\xa7ar l'obra de la tomba de la seua segona muller, Ilaria del Carretto a la catedral de Lucca. La ricament abillada dona est\xc3\xa0 tombada pit per amunt sobre del sarc\xc3\xb2fag, delicadament retratada en estil g\xc3\xb2tic, amb el seu gos, s\xc3\xadmbol de la fidelitat conjugal, als peus. Per\xc3\xb2 l'\xc3\xbas de diversos putti nus als costats de la tomba mostra clarament la influ\xc3\xa8ncia dels sarc\xc3\xb2fags romans del cementeri de Pisa. Es tracta d'un incipient anunci del Renaixement._NEWLINE_El 1406 va rebre la comanda de fer una nova font a la Piazza del Campo de Siena. Havia de reempla\xc3\xa7ar l'original, que tenia una est\xc3\xa0tua de Venus. Aquesta figura pagana va ser blasmada com una de les causes de la pesta negra, i per aix\xc3\xb2 l'est\xc3\xa0tua va ser destru\xc3\xafda i colgada fora de les muralles de la ciutat per conjurar les seues \xc2\xabinflu\xc3\xa8ncies diab\xc3\xb2liques\xc2\xbb. Aquesta prestigiosa comanda mostra que per aquesta \xc3\xa8poca ja era considerat com l'escultor m\xc3\xa9s destacat de Siena. La font rectangular, feta de marbre blanc, va ser dedicada a la Mare de D\xc3\xa9u, adornada en tres dels seus costats per moltes est\xc3\xa0tues i m\xc3\xbaltiples surtidors. At\xc3\xa8s que per l'\xc3\xa8poca va acceptar tamb\xc3\xa9 altres comandes simult\xc3\xa0niament, l'obra va avan\xc3\xa7ar lentament. La va comen\xc3\xa7ar l'any 1414 i no va acabar-la fins al 1419. Va tallar els panells en el taller d'escultura annex a la catedral. Aquest taller \xc3\xa9s avui dia el Museu de la Catedral. Va ser anomenada Fonte Gaia, per l'alegria que va provocar i les festes que es van celebrar quan va ser posada en funcionament. Actualment \xc3\xa9s un monument molt visitat pels turistes. Les est\xc3\xa0tues originals van ser reempla\xc3\xa7ades per c\xc3\xb2pies fetes per Tito Sarrocchi l'any 1858, i actualment es conserven a la loggia del Palazzo Pubblico._NEWLINE_L'any 1412 va ser contractat pel ric mercader Lorenzo Trenta per fer la capella Trenta a la bas\xc3\xadlica de San Frediano a Lucca. El 1413 va ser acusat, junt amb el seu ajudant Giovanni da Imola, de greus crims (robatori, segrest i sodomia). Va fugir a Siena (i va comen\xc3\xa7ar a treballar en la Fonte Gaia), per\xc3\xb2 el seu ajudant va ser empresonat durant tres anys. No va tornar a Lucca fins al mar\xc3\xa7 de 1416, portant una carta de bona conducta. Va continuar l'elaboraci\xc3\xb3 de la capella Trenta fent l'altar de marbre i diverses est\xc3\xa0tues de sants, col\xc2\xb7locades en n\xc3\xadnxols. Part del treball va ser fet pel seu ajudant. Tamb\xc3\xa9 va esculpir les lloses de les tombes de Lorenzo Trenta i la seua muller, Isabetta Onesti, situades al paviment de davant de l'altar._NEWLINE_Quan el 1416 Lorenzo Ghiberti va ser contractat per dissenyar una base hexagonal amb panells de bronze per al Baptisteri de Siena, lluites pol\xc3\xadtiques van involucrar Jacopo della Quercia (que ja havia estat competidor de Ghiberti per les portes de bronze de Flor\xc3\xa8ncia) en el projecte. Nom\xc3\xa9s va fer un dels relleus de bronze: L'Anunciaci\xc3\xb3 de Zacaries, perqu\xc3\xa8 estava treballant alhora en la Fonte Gaia i en la capella Trenta. La seua insist\xc3\xa8ncia en aquest projecte el va posar en dificultats legals amb les autoritats. Des que havia estat rebutjat en el concurs de les Portes del Parad\xc3\xads de Flor\xc3\xa8ncia s'havia mostrat reticent a treballar amb bronze, i en el tabernacle del Baptisteri va insistir a fer-se c\xc3\xa0rrec nom\xc3\xa9s de la part de marbre._NEWLINE_L'any 1421 va tallar una Anunciaci\xc3\xb3 en un estil diferent, amb dues est\xc3\xa0tues de fusta policromada de la Mare de D\xc3\xa9u i Gabriel per a la Col\xc2\xb7legiata de San Gimignano (l'acabat policrom va ser degut a altres mestres, com ara Martino di Bartolomeo). La sofisticaci\xc3\xb3 d'aquest grup escult\xc3\xb2ric, similar a la qualitat de les seues est\xc3\xa0tues de marbre, mostra que della Quercia era tamb\xc3\xa9 notable en el tallat de fusta. Aix\xc3\xb2 va provocar que diversos autors li atribu\xc3\xafren obres de fusta, per\xc3\xb2 s'ha demostrat que moltes procedien del seu activ\xc3\xadssim taller._NEWLINE_En els seus darrers anys va incrementar la seua activitat, treballant en diversos projectes simult\xc3\xa0niament. L'any 1427 li va ser encarregada la part superior de la font baptismal del Baptisteri de Siena. Aquesta columna hexagonal, situada en una base enmig de la pica, t\xc3\xa9 cinc profetes col\xc2\xb7locats en n\xc3\xadnxols. L'est\xc3\xa0tua de marbre de sant Joan Baptista, situada al v\xc3\xa8rtex de la c\xc3\xbapula que cobreix el tabernacle, tamb\xc3\xa9 li ha estat atribu\xc3\xafda._NEWLINE_L'any 1425 va acceptar altra important comanda: el disseny de la porta d'arc de mig punt, anomenada Porta Magna, de l'esgl\xc3\xa9sia de sant Petroni de Bolonya. Aquesta obra el mantindria ocupat els tretze darrers anys de la seua vida i \xc3\xa9s considerada la seua obra mestra. Cada costat de la porta est\xc3\xa0 flanquejat primer per una columneta amb una decoraci\xc3\xb3 enrotllada en espiral, despr\xc3\xa9s per nou bustos de profetes, i finalment per cinc escenes de l'Antic Testament tallades en baix relleu. En la Creaci\xc3\xb3 d'Adam, empra la mateixa disposici\xc3\xb3 de la Fonte Gaia (a Siena), per\xc3\xb2 en ordre contrari. Miquel \xc3\x80ngel, que va visitar Bolonya l'any 1494, va admetre que el seu G\xc3\xa8nesi de la capella Sixtina del Vatic\xc3\xa0, estava basat en aquests relleus. L'arquitrau situat sobre la porta t\xc3\xa9 cinc relleus amb representacions del Nou Testament. La lluneta cont\xc3\xa9 tres est\xc3\xa0tues individuals: Mare de D\xc3\xa9u i Infant, Sant Petroni (amb una maqueta de Bolonya en la seua m\xc3\xa0 dreta) i Sant Ambrosi (esculpit per altre escultor: Domenico Aimo, l'any 1510). Origin\xc3\xa0riament aquesta tercera est\xc3\xa0tua havia de representar el legat papal, el cardenal Alemmano, per\xc3\xb2 aquesta intenci\xc3\xb3 va ser aviat abandonada despr\xc3\xa9s que el cardenal fos despatxat de Bolonya. Della Quercia s'hi va recolzar molt en artistes del seu taller bolony\xc3\xa8s, com ara Cino di Bartolo._NEWLINE_Mentre treballava en la Porta Magna, els senesos li van encarregar l'any 1434 la Loggia di San Paolo, pr\xc3\xb2xima a la Piazza del Campo. Va ser incapa\xc3\xa7 d'acabar aquesta comanda. A la seua mort nom\xc3\xa9s havia fet els capitells i sis n\xc3\xadnxols._NEWLINE_Al final de la seua vida va ser objecte de molts honors per part dels senesos: el 1435 va ser nomenat cavaller i li va ser concedida una important posici\xc3\xb3 d'Operaio de la catedral. _NEWLINE_En els seus \xc3\xbaltims anys va treballar tamb\xc3\xa9 en la decoraci\xc3\xb3 de la capella de sant Sebasti\xc3\xa0 (destru\xc3\xafda l'any 1645) per al cardenal Casini a la catedral de Siena, per\xc3\xb2, llevat d'un relleu del cardenal, la major part del treball va ser executat pel seu taller de Siena. Aquest relleu del Cardenal Antonio Casini presentat a la Mare de D\xc3\xa9u per sant Antoni Abat es mostra actualment a la Sala d'Est\xc3\xa0tues del Museu de la Catedral. _NEWLINE_Jacopo della Quercia va morir a Siena el 20 d'octubre de 1438. Va ser enterrat a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Agust\xc3\xad de Siena._NEWLINE_Va gaudir de gran reputaci\xc3\xb3 entre els seus contemporanis, com ara Lorenzo Ghiberti, Antonio Filarete i Giovanni Santi. Giorgio Vasari inclogu\xc3\xa9 la seua biografia en les seues Vides d'Artistes."