b'\n_START_ARTICLE_\nGran Col\xc3\xb2mbia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa creaci\xc3\xb3 d\'un nou estat en els territoris de l\'antic Virregnat de Nova Granada es va formalitzar al Congr\xc3\xa9s d\'Angostura (17 de desembre de 1819) sota la presid\xc3\xa8ncia de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar. Mitjan\xc3\xa7ant l\'anomenada "Llei Fonamental de Col\xc3\xb2mbia" \xc2\xables Rep\xc3\xbabliques de Vene\xc3\xa7uela i la Nova Granada queden des d\'aquest dia reunides en una de sola sota el t\xc3\xadtol glori\xc3\xb3s de Rep\xc3\xbablica de Col\xc3\xb2mbia\xc2\xbb. El pa\xc3\xads es va dividir en tres grans departaments: Cundinamarca (capital Bogot\xc3\xa0), Vene\xc3\xa7uela (capital Caracas) i Quito o del Sud (capital Quito). El nou estat ajud\xc3\xa0 els nuclis de resist\xc3\xa8ncia contra el domini espanyol, que en aquestes terres acab\xc3\xa0 definitivament amb la batalla de Carabobo (24 de juny de 1821), la batalla del Pichincha (24 de maig de 1822) i finalment amb la definitiva batalla d\'Ayacucho (9 de desembre de 1824, ja al Per\xc3\xba). _NEWLINE_El Congr\xc3\xa9s de C\xc3\xbacuta (1821) elabor\xc3\xa0 la constituci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica i establ\xc3\xad la capital a Bogot\xc3\xa1. A m\xc3\xa9s, es decid\xc3\xad un major centralisme de l\'estat, que s\'enfront\xc3\xa0 a les tesis m\xc3\xa9s federalistes de bona part de pol\xc3\xadtics vene\xc3\xa7olans i equatorians. S\'establ\xc3\xad tamb\xc3\xa9 una nova divisi\xc3\xb3 territorial, convertint els departaments en regions i dividint aquestes en departaments. S\'escoll\xc3\xad Bol\xc3\xadvar novament president i Francisco de Paula Santander fou nomenat vicepresident._NEWLINE_Malgrat la r\xc3\xa0pida desintegraci\xc3\xb3 del poder espanyol, la nova rep\xc3\xbablica grancolombiana sempre fou un estat pol\xc3\xadticament d\xc3\xa8bil. Les fortes tensions regionals no van permetre assolir una uni\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica dels territoris de l\'antic Virregnat. Els intents de modificar la divisi\xc3\xb3 territorial foren constants i el govern es veia obligat a assolir equilibris que no convencien a cap de les parts. De la mateixa manera, l\'oposici\xc3\xb3 al govern de Bol\xc3\xadvar fou tamb\xc3\xa9 molt forta per part dels seus adversaris pol\xc3\xadtics. Bol\xc3\xadvar volia una Am\xc3\xa8rica del Sud unida, per\xc3\xb2 fou incapa\xc3\xa7 d\'aconseguir-ho durant les campanyes d\'independ\xc3\xa8ncia; la Gran Col\xc3\xb2mbia, com a m\xc3\xadnim, fou un projecte menys ambicios per\xc3\xb2 que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 de forma esperan\xc3\xa7adora. La realitat subseg\xc3\xbcent f\xc3\xa9u que Bol\xc3\xadvar renunci\xc3\xa9s al projecte ja el 1828, davant de les creixents tensions, i abdic\xc3\xa0 de la presidencia el maig de 1830._NEWLINE_En aquell mateix any Vene\xc3\xa7uela i l\'Equador declaren la seva independ\xc3\xa8ncia de la Rep\xc3\xbablica de Col\xc3\xb2mbia, quedant finalment dissolta la Gran Col\xc3\xb2mbia el 1831 i provocant el naixement de tres entitats estatals diferents: Nova Granada, Equador i Vene\xc3\xa7uela. La secessi\xc3\xb3 vene\xc3\xa7olana va ser dirigida pel General Jos\xc3\xa9 Antonio P\xc3\xa1ez (1790-1875), que ja havia combatut sota les ordres de Bol\xc3\xadvar i posse\xc3\xafa des de llavors el virtual control de la part vene\xc3\xa7olana de la rep\xc3\xbablica. P\xc3\xa1ez es va convertir en el primer president del nou estat vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 (fins al 1863). A l\'Equador fou Juan Jos\xc3\xa9 Flores qui assum\xc3\xad la presid\xc3\xa8ncia. Nova Granada queda a c\xc3\xa0rrec de Rafael Urdaneta qui originalment havia provocat un cop d\'estat per tornar el poder a Bol\xc3\xadvar, per\xc3\xb2 al qual renunci\xc3\xa0 poc despr\xc3\xa9s.'