b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa0brica de Ciment Asland\n_START_SECTION_\nMuseu del Ciment Asland\n_START_PARAGRAPH_\nActualment la f\xc3\xa0brica del Clot del Moro \xc3\xa9s propietat de la Generalitat de Catalunya per cessi\xc3\xb3 de l\'empresa Lafarge-Asland i est\xc3\xa0 adscrita al Museu de la Ci\xc3\xa8ncia i de la T\xc3\xa8cnica de Catalunya, que ha restaurat una part on s\'ha instal\xc2\xb7lat el Museu del Ciment Asland, inaugurat l\'any 1992._NEWLINE_La visita al museu s\'inicia amb una introducci\xc3\xb3 a la hist\xc3\xb2ria del morter de cal\xc3\xa7, la volta catalana, el ciment hidr\xc3\xa0ulic, el p\xc3\xb2rtland, la construcci\xc3\xb3 de la fabrica Asland i el proc\xc3\xa9s de fabricaci\xc3\xb3 del ciment. Aquesta exposici\xc3\xb3 est\xc3\xa0 ubicada a l\'antiga sala on s\'ensacava el ciment. _NEWLINE_Posteriorment el visitant pot visitar les restes de la f\xc3\xa0brica, incloent les galeries del cl\xc3\xadnquer, les cintes transportadores, l\'elevador de cat\xc3\xbafols, el dip\xc3\xb2sit de cl\xc3\xadnquer, la galeria de la vagoneta, el tren, l\'\xc3\xa0rea on estaven els tres forns rotatoris, el pla inclinat per pujar el carb\xc3\xb3, la sala de la turbina, el taller dels electricistes i el laboratori d\'an\xc3\xa0lisi.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'edifici industrial, obra de l\'arquitecte Isidoro Pedraza de la Pascua, assessorat per Rafael Guastavino, \xc3\xa9s de planta molt irregular, aprofita els desnivells del terreny i t\xc3\xa9 un equilibrat sistema de proporcions entre totes les parts de l\'edifici.  Tot l\'edifici est\xc3\xa0 cobert amb volta de ma\xc3\xb3 de pla, sistema en qu\xc3\xa8 Rafael Guastavino s\'especialitz\xc3\xa0._NEWLINE_Amb la utilitzaci\xc3\xb3 de la rajola o ma\xc3\xb3 per a les voltes, el ferro i el ciment, constitueix un excepcional exemple de l\'arquitectura industrial a principis del segle XX, no abandonant en cap moment una est\xc3\xa8tica molt personal i una bona distribuci\xc3\xb3 dels volums i del joc de la corba (donada per les voltes i les finestres de mig punt) i la l\xc3\xadnia recta. Director d\'obres atribu\xc3\xaft a Lluis Homs.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa f\xc3\xa0brica de Ciment Asland ser el primer complex fabril ubicat a la cap\xc3\xa7alera del riu Llobregat amb la finalitat de produir ciment a partir dels recursos naturals d\'aquesta part de la comarca del Bergued\xc3\xa0, com s\xc3\xb3n la pedra calc\xc3\xa0ria, el carb\xc3\xb3 de les mines del Catllar\xc3\xa0s i l\'energia hidr\xc3\xa0ulica del riu Llobregat que generaria els 2500 cavalls de pot\xc3\xa8ncia requerits per la f\xc3\xa0brica. _NEWLINE_Eusebi G\xc3\xbcell, juntament amb altres empresaris com Joaquim d\'Abadal i Calder\xc3\xb3, propietari de terrenys al Clot del Moro, Manel Arn\xc3\xbas i Llu\xc3\xads Ferrer-Vidal fundaren l\'any 1901 l\'empresa General de Asfaltos y Portland, Asland, S. A. i iniciaren el proc\xc3\xa9s de construcci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0brica. El nom Asland es deriva de les paraules Asfalt i P\xc3\xb2rtland. _NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 es realitz\xc3\xa0 entre 1901 i 1904, i fou molt complexa, ja que no hi havia bones infraestructures de transport. Per aquest motiu es realitz\xc3\xa0 tota l\'obra de f\xc3\xa0brica desmuntant 60.000 metres c\xc3\xbabics de roca in-situ per cobrir 5.100 metres quadrats de f\xc3\xa0brica esglaonats en 13 pisos. La f\xc3\xa0brica del Clot del Moro est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda aprofitant el pendent de la muntanya per minimitzar els costos d\'energia i esfor\xc3\xa7os en el transport i s\'organitza en 13 nivells des de la zona superior de la pedrera fins a l\'espai inferior de magatzem i transport. Inicialment projectada en dues fases, una vegada la primera fase va estar en funcionament es desestim\xc3\xa0 l\'ampliaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Des del punt de vista arquitect\xc3\xb2nic destaca la seva adaptaci\xc3\xb3 a la topografia, al proc\xc3\xa9s industrial i a la ubicaci\xc3\xb3 dels recursos energ\xc3\xa8tics. Tamb\xc3\xa9 destaca l\'\xc3\xbas de la volta catalana de ma\xc3\xb3 pla de dos o tres gruixos sobre esveltes armadures met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques recolzades sobre murs i pilars, com a element conformador de les cobertes, aspecte que es consult\xc3\xa0 amb l\'arquitecte Rafael Guastavino, que llavors estava difonent aquesta pr\xc3\xa0ctica als Estats Units._NEWLINE_L\'\xc3\xbanic acc\xc3\xa9s al Clot del Moro eren camins de terra, i hi havia dues opcions possibles per transportar la producci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant ferrocarril. La primera opci\xc3\xb3 era descarregar a Olvan on s\'enlla\xc3\xa7aria amb la l\xc3\xadnia de ferrocarrils de via m\xc3\xa8trica de Manresa a Olvan. La segona era arribar a Campdev\xc3\xa0nol i a l\'estaci\xc3\xb3 de via ampla de Ripoll. Ambdues opcions estaven a una dist\xc3\xa0ncia d\'uns 30 km de la f\xc3\xa0brica. Una tercera opci\xc3\xb3, mitjan\xc3\xa7at un aeri, va ser descartada. L\'any 1904 s\'opt\xc3\xa0 per la primera opci\xc3\xb3, ja que el ferrocarril que arribava a Olvan va anunciar l\'ampliaci\xc3\xb3 del tra\xc3\xa7at fins a Guardiola de Bergued\xc3\xa0. _NEWLINE_Fins aleshores, el transport entre la f\xc3\xa0brica i Guardiola es realitzava amb cavalleries, les quals tenien un l\xc3\xadmit de 2 tones de c\xc3\xa0rrega. Per aquest motiu Asland va fer millores a la carretera entre Guardiola i La Pobla, i despr\xc3\xa9s entre La Pobla i Castellar de n\'Hug._NEWLINE_Asland va rebre una negativa de TFEMB ("Sociedad del Tranv\xc3\xada o Ferrocarril Ec\xc3\xb3nomico de Manresa a Berga" que estava construint el tram de ferrocarril entre Olvan i Guardiola de Bergued\xc3\xa0) perqu\xc3\xa8 el tren continu\xc3\xa9s des de Guardiola de Bergued\xc3\xa0 fins a Castellar de n\'Hug. Despr\xc3\xa9s d\'haver descartat la sortida cap a Campdev\xc3\xa0nol, Asland va optar per dissenyar un projecte de ferrocarril de via estreta des de l\'estaci\xc3\xb3 de Guardiola fins al Clot del Moro.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1902 l\'empresa compr\xc3\xa0 un locom\xc3\xb2bil de vapor de 15 tones i sis vagons de 18 tones de c\xc3\xa0rrega m\xc3\xa0xima, adquirits a la firma Best Manufacturing de Calif\xc3\xb2rnia. Aquest locom\xc3\xb2bil circulava per camins i s\'us\xc3\xa0 inicialment per transportar maquin\xc3\xa0ria cap a la f\xc3\xa0brica, i despr\xc3\xa9s de d\'inauguraci\xc3\xb3, per transportar el ciment produ\xc3\xaft. El locom\xc3\xb2bil va tenir molta oposici\xc3\xb3 a la comarca. L\'any 1905 fou prohibit l\'\xc3\xbas del locom\xc3\xb2bil per carreteres p\xc3\xbabliques, i a partir d\'aquell moment el transport de ciment es f\xc3\xa9u mitjan\xc3\xa7ant carros de transport i 60 mules._NEWLINE_La f\xc3\xa0brica de Clot del Moro s\'inaugur\xc3\xa0 el 25 de juliol de 1904 i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a produir ciment l\'1 d\'agost d\'aquell any._NEWLINE_El 22 de desembre de 1905 Asland compr\xc3\xa0 les mines de carb\xc3\xb3 de Catllar\xc3\xa0s, que fins aquell moment havien estat arrendades a Antoni Planas i Oliv\xc3\xa9 i subministraven el carb\xc3\xb3 necessari per a la producci\xc3\xb3 de ciment. Com que aquestes mines estaven a 1.300 metres d\'altitud, l\'empresa Carsten & Fabian va ser encarregada d\'instal\xc2\xb7lar un funicular aeri per baixar el carb\xc3\xb3 en vagonetes penjades fins a enlla\xc3\xa7ar amb la carretera de Guardiola de Bergued\xc3\xa0 a La Pobla de Lillet, en el punt on actualment hi ha la primera estaci\xc3\xb3 del Ferrocarril Tur\xc3\xadstic de l\'Alt Llobregat. L\'aeri es pos\xc3\xa0 en funcionament despr\xc3\xa9s de moltes dificultats constructives. En el complex de les mines de Catllar\xc3\xa0s hi havia un xalet modernista, projectat l\'any 1905 per Antoni Gaud\xc3\xad, que servia com a refugi de muntanya per als enginyers de les mines._NEWLINE_El 1905 i 1906 es compr\xc3\xa0 material de via a la firma alemanya Arthur Koppel per a un tren de galga 600 mm i travesses col\xc2\xb7locades a 75 cm, i s\'adquir\xc3\xad material m\xc3\xb2bil a l\'empresa Liebrecht. L\'any 1906 es compraren dos petites locomotores que comen\xc3\xa7aren a funcionar despr\xc3\xa9s de la legalitzaci\xc3\xb3 provisional de la l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria, que tamb\xc3\xa9 donaria servei de transport de passatgers. L\'1 de novembre de 1908 el rei Alfons XIII visit\xc3\xa0 la f\xc3\xa0brica Asland usant diversos autom\xc3\xb2bils des de Guardiola fins a l\'estaci\xc3\xb3 de La Pobla de Lillet, on va pujar al tren format per una locomotora i diverses jardineres (improvisades amb vagons de mercaderies). L\'any 1911 s\'inici\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de la l\xc3\xadnia en tota la seva extensi\xc3\xb3 amb curves de 40 metres, aprofitant l\'esplanaci\xc3\xb3 ja feta de l\'antic tra\xc3\xa7at Decauville. S\'acabaren les obres l\'any 1912 a falta de l\'estaci\xc3\xb3 de Castellar de n\'Hug, que estava pendent d\'expropiaci\xc3\xb3, la qual es project\xc3\xa0 l\'any 1903. Un cop solucionats els problemes legals, l\'1 d\'agost de 1914 Asland inici\xc3\xa0 el tr\xc3\xa0fic del "Ferrocarril Secundario de Guardiola a Castellar d\'en Huch", amb concessi\xc3\xb3 per 99 anys. L\'any 1915 s\'autoritz\xc3\xa0 la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\'una via a la sortida de l\'estaci\xc3\xb3 de Guardiola, que serviria per carregar directament el carb\xc3\xb3, que fins llavors era transportat per un locom\xc3\xb2bil. L\'any 1921 es reiniciaren les obres per obrir el tram La Pobla-Castellar. _NEWLINE_L\'any 1909 s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 un nou forn dan\xc3\xa8s a la f\xc3\xa0brica del Clot del Moro, amb capacitat per produir 150 tones di\xc3\xa0ries de p\xc3\xb2rtland, i l\'any 1911 un d\'americ\xc3\xa0, amb capacitat per 120 tones di\xc3\xa0ries. L\'any 1917 l\'empresa Asland instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 una segona f\xc3\xa0brica de ciment, a Montcada i Reixac i l\'any 1928 una tercera, a Villaluenga de la Sagra. Aquesta \xc3\xbaltima va ser inaugurada per Joan Antoni G\xc3\xbcell i L\xc3\xb3pez, segon comte de G\xc3\xbcell i fill d\'Eusebi G\xc3\xbcell._NEWLINE_L\'any 1929 fou el millor any del carrilet de la Pobla, degut a la demanda de ciment per a l\'Exposici\xc3\xb3 Internacional de Barcelona de 1929, arribant a transportar 137.191 tones. L\'any 1931 comen\xc3\xa7aren els problemes, ja que les despeses eren superiors als ingressos, a causa del fet que la gran depressi\xc3\xb3 afect\xc3\xa0 la compra de ciment, que es redu\xc3\xad un 50%.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys\n_START_PARAGRAPH_\nLa guerra civil espanyola entre 1936 i 1939 no represent\xc3\xa0 problemes per al comit\xc3\xa8 obrer que s\'encarreg\xc3\xa0 de la f\xc3\xa0brica i del ferrocarril, que continuaren funcionant. Al final de la guerra, quan els republicans es retiraven, es produ\xc3\xafren danys a la carretera i ferrocarril, que quedaren partits en diversos trams. Despr\xc3\xa9s de la guerra es feren les reparacions, i el carrilet torn\xc3\xa0 a circular entre Guardiola i Castellar de n\'Hug el 1940. L\'any 1962 es tanc\xc3\xa0 la l\xc3\xadnia de tren, en resultar excessivament deficit\xc3\xa0ria, i el tra\xc3\xa7at que circulava paral\xc2\xb7lel a la carretera s\'us\xc3\xa0 per ampliar la carretera. El tram entre La Pobla i Castellar qued\xc3\xa0 en propietat d\'Asland._NEWLINE_La f\xc3\xa0brica del Clot del Moro funcion\xc3\xa0 fins a l\'any 1975 i una part es va enderrocar per extraure la maquin\xc3\xa0ria que fou venuda com a ferralla. L\'empresa su\xc3\xafssa Cementia va comprar l\'any 1987 el 26% de l\'empresa Asland. L\'any 1989 el grup franc\xc3\xa8s Lafarge, antic soci tecnol\xc3\xb2gic d\'Asland, va adquirir el control d\'Asland SA. En aquell moment Asland era la primera empresa cimentera d\'Espanya, cotitzada a Madrid i Barcelona, amb una facturaci\xc3\xb3 de 43.100 milions de pessetes. L\'any 2007 "Lafarge Asland" va canviar la seva denominaci\xc3\xb3 a "Lafarge Cementos", perdent el nom de l\'empresa original creada per Eusebi G\xc3\xbcell, i mantenint f\xc3\xa0briques a Montcada i Reixac, Villaluenga de la Sagra i Sagunt.'