b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Clemens Gerke\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nGerke, de naixement humil, als 16 anys an\xc3\xa0 a treballar a Hamburg; primer treball\xc3\xa0 com a criat i escrivent del cient\xc3\xadfic Arnold Schuback. L\'any 1818, canvi\xc3\xa0 d\'ocupaci\xc3\xb3 com a comptable del senador Brunnenman, i obt\xc3\xa9 per primera vegada un sou fix. El 10 de juliol de 1820, es cas\xc3\xa0 amb la jove emigrant francesa, tamb\xc3\xa9 mancada de recursos econ\xc3\xb2mics, Sophie Marianne Ducalais. Despr\xc3\xa9s d\'intentar independitzar-se amb un comer\xc3\xa7 de barreteria, sense \xc3\xa8xit, al cap de poc sense recursos econ\xc3\xb2mics, decideixen emigrar. S\'enrol\xc3\xa0 a l\'ex\xc3\xa8rcit brit\xc3\xa0nic. Amb el Twielenfleth und Hegoland viatgen al Canad\xc3\xa0. Gerke va servir des de 1821 fins a l\'any 1823 en l\'ex\xc3\xa8rcit brit\xc3\xa0nic en el "Riffle Battalion, 60th Regiment" com a m\xc3\xbasic. El servei militar no li agrada i aconsegu\xc3\xad un substitut al seu lloc per a complir la resta de temps de servei que li quedava fer. Despr\xc3\xa9s del seu retorn l\'any 1823 a Hamburg, utilitza els seus nous coneixements de la llengua per traduir llibres sobre t\xc3\xa8cnica de telegrafia. Els anys abans de la seva activitat amb tel\xc3\xa8grafs, primerament \xc3\xb2ptics i despr\xc3\xa9s el\xc3\xa8ctrics, treballa com a m\xc3\xbasic en locals d\'entreteniment en la barriada d\'Altona a Sant Pauli (en aquella \xc3\xa8poca, sota administraci\xc3\xb3 danesa). En aquest temps \xc3\xa9s quan va comen\xc3\xa7ar la seva activitat com a escriptor i periodista. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'alguns anys, pot acabar la seva etapa de m\xc3\xbasic i nom\xc3\xa9s resta actiu com a literat. A partir de l\'any 1838, treball\xc3\xa0 per a J. L. Schimdt; aquesta empresa tenia el servei de la l\xc3\xadnia de telegrafia \xc3\xb2ptica Hamburg-Cuxaven. Gerke va eliminar els problemes que tenien amb aquesta comunicaci\xc3\xb3. Aquesta l\xc3\xadnia de tel\xc3\xa8graf complimentava un servei d\'informaci\xc3\xb3 de la marina sobre el riu Elba. L\'any 1842, amb motiu del gran incendi d\'Hamburg, va sol\xc2\xb7licitar ajuda telegr\xc3\xa0ficament als voltants d\'Hamburg. Per iniciativa del senador M\xc3\xb6ring, els estatunidencs William i Charles Robinson feren la presentaci\xc3\xb3 del tel\xc3\xa8graf de Morse el\xc3\xa8ctric a Hamburg. El reconeixement dels avantatges de la nova t\xc3\xa8cnica va fer canviar a Gerke a l\'empresa Elektro-magnetichen Telegraphen-Companie, la qual el 15 de juliol de 1848 establ\xc3\xad un servei de comunicacions des d\'Hamburg a Cuxaven. Gerke fou inspector d\'aquesta companyia, que va utilitzar per primer cop l\'alfabet de Morse a Europa.\n_START_SECTION_\nRevisi\xc3\xb3 del codi Morse\n_START_PARAGRAPH_\nGerke reconegu\xc3\xa9 els desavantatges del codi de Morse americ\xc3\xa0, i en modific\xc3\xa0 prop de la meitat dels signes, en el seu mundialment, i encara avui utilitzat alfabet internacional telegr\xc3\xa0fic. L\'essencial desavantatge del codi Morse americ\xc3\xa0 consistia en la difer\xc3\xa8ncia de transmissi\xc3\xb3 dels signes curts, i m\xc3\xa9s llargs dels signes llargs. En el sistema de Gerke nom\xc3\xa9s hi ha signes curts i llargs. Un signe llarg \xc3\xa9s tres vegades m\xc3\xa9s llarg que un de curt. La composici\xc3\xb3 dels nombres est\xc3\xa0 estrictament i sistem\xc3\xa0ticament configurada._NEWLINE_L\'any 1850, es mor\xc3\xad la seva muller Marianne; el matrimoni no va tenir cap fill. Poc de temps despr\xc3\xa9s, Gerke es cas\xc3\xa0 amb una dona bastant jove, amb la qual tingu\xc3\xa9 cinc fills._NEWLINE_A partir del 1868, Gerke treballava pel nou servei de tel\xc3\xa8graf fundat a Hamburg, i l\'any 1869 se\'n va fer c\xc3\xa0rrec de la direcci\xc3\xb3. _NEWLINE_El 21 de maig de l\'any 1888, es mor\xc3\xad Gerke i fou sepultat al cementiri d\'Ohlsdorf d\'Hamburg. Als voltants de l\'any 1930, els seus familiars van deixar de fer-se c\xc3\xa0rrec de la seva sepultura._NEWLINE_Del seu treball literari, n\'ha restat alguna cosa.'