b"\n_START_ARTICLE_\nMonestir de San Xuli\xc3\xa1n de Samos\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa fundaci\xc3\xb3 s'atribueix a Sant Mart\xc3\xad de Braga. Se sap que va ser renovat per Fructu\xc3\xb3s de Braga al segle VII, encara que el primer escrit que ho esmenta \xc3\xa9s de l'any 665: una inscripci\xc3\xb3 en els murs del claustre de la porteria que diu que va ser reconstru\xc3\xaft pel bisbe de Lugo Ermefredo. Despr\xc3\xa9s d'aquesta restauraci\xc3\xb3 va ser abandonat davant la invasi\xc3\xb3 musulmana, i fins a la reconquesta del rei Fruela I d'Ast\xc3\xbaries (al voltant de 760). Quan, anys m\xc3\xa9s tard, aquest va ser assassinat, van trobar refugi en ell la seva v\xc3\xaddua i fill, el futur Alfons II d'Ast\xc3\xbaries, el Cast. Amb aix\xc3\xb2 va guanyar la protecci\xc3\xb3 real, comen\xc3\xa7ant per les propietats en mitja milla a la rodona, que propiciaria el seu creixement._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament del segle X, el bisbe de Lugo, don Ero, va intentar apoderar-se'n i va expulsar als monjos. Els comtes Arias Men\xc3\xa9ndez i Gutierre Men\xc3\xa9ndez, fills d'Hermenegildo Guti\xc3\xa9rrez, van ser requerits per repoblar el monestir amb nous monjos. A partir de llavors hi ha molt bones relacions entre el monestir i aquesta fam\xc3\xadlia comtal._NEWLINE_Al mateix segle va ser reocupat a inst\xc3\xa0ncies del rei Ordoni II de Lle\xc3\xb3 i des de l'any 960 la comunitat va viure sota la regla de sant Benet, encara que al segle XII es va sumar a la reforma cluniacenca amb el bisbe don Juan. El monestir de Samos va gaudir de gran import\xc3\xa0ncia durant l'Edat Mitjana, la qual cosa es reflecteix que posse\xc3\xafa dues-centes viles i cinc-cents llocs. El 1558, incorporat ja a San Benito El Real de Valladolid, va sofrir un incendi que va obligar la seva total reedificaci\xc3\xb3. La comunitat va ser exclaustrada el 1836, amb la desamortitzaci\xc3\xb3 de Mendiz\xc3\xa1bal, per\xc3\xb2 els monjos benedictins van tornar-hi el 1880._NEWLINE_Va patir un altre incendi el 1951, despr\xc3\xa9s del qual va ser novament reconstru\xc3\xaft.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia de l'abadia, barroca, va ser constru\xc3\xafda entre 1734 i 1748. T\xc3\xa9 planta de creu llatina i tres naus. L'interior \xc3\xa9s llumin\xc3\xb3s i solemne. La volta est\xc3\xa0 il\xc2\xb7luminada per vuit \xc3\xb2culs i les pintures dels quatre doctors marians benedictins (Anselm, Bernat, Ildefons i Rupert). El retaule major tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s classicista i t\xc3\xa9 una imatge del patr\xc3\xb3 del monestir, Sant Juli\xc3\xa0 (San Xuli\xc3\xa1n), obra de Jos\xc3\xa9 Ferreiro. La fa\xc3\xa7ana, barroca, va precedida d'una escalinata en forma de lla\xc3\xa7 que recorda la de l'Obradoiro. Est\xc3\xa0 dividida en dos cossos, amb una porta flanquejada per quatre columnes d\xc3\xb2riques sobre pedestals, que es repeteixen en el cos superior flanquejant l'\xc3\xb2cul. La sagristia, de finals del segle XVIII, t\xc3\xa9 en una volta de planta octogonal recolzada en arcs de mig punt._NEWLINE_La gran biblioteca, de 31 metres de llarg, consisteix en uns 25.000 volums, incloent diversos incunables i altres documents de valor."