b"\n_START_ARTICLE_\nGIMP\n_START_SECTION_\nVisi\xc3\xb3 general\n_START_PARAGRAPH_\nGIMP significa \xc2\xabGNU Image Manipulation Program\xc2\xbb (\xc2\xabPrograma de manipulaci\xc3\xb3 d'imatges de GNU\xc2\xbb) i \xc3\xa9s part oficial del projecte GNU._NEWLINE_GIMP serveix per processar gr\xc3\xa0fics i fotografies digitals. Els usos t\xc3\xadpics inclouen la creaci\xc3\xb3 de gr\xc3\xa0fics i logotips, el canvi de mida i retallat de fotografies, el canvi de colors, la combinaci\xc3\xb3 d'imatges usant capes, l'eliminaci\xc3\xb3 d'elements no desitjats de les imatges i la conversi\xc3\xb3 entre diferents formats d'imatges. Tamb\xc3\xa9 es pot utilitzar el GIMP per crear imatges animades senzilles._NEWLINE_GIMP \xc3\xa9s conegut tamb\xc3\xa9 per ser potser la primera gran aplicaci\xc3\xb3 lliure per a usuaris finals. Treballs anteriors, com Gcc, el nucli de Linux, etc. eren principalment eines de programadors per a programadors. GIMP \xc3\xa9s considerat per alguns com una prova que el proc\xc3\xa9s de desenvolupament de programari lliure pot crear aplicacions que els usuaris no avan\xc3\xa7ats puguin usar productivament; d'aquesta forma, va obrir el cam\xc3\xad d'altres projectes com: KDE, GNOME, Mozilla Firefox, OpenOffice.org i altres aplicacions posteriors.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl desenvolupament de GIMP va comen\xc3\xa7ar l'any 1995 com un projecte semestral dels aleshores estudiants Spencer Kimball i Peter Mattis a la Universitat de Berkeley. La primera versi\xc3\xb3 p\xc3\xbablica de llan\xc3\xa7ament de GIMP (0.54) va ser al gener de 1996 i aleshores l'acr\xc3\xb2nim significava \xc2\xabGeneral Image Manipulation Program\xc2\xbb (\xc2\xabPrograma de manipulaci\xc3\xb3 d'imatges general\xc2\xbb)._NEWLINE_Quan Richard Stallman va visitar Berkeley l'any seg\xc3\xbcent, Kimball i Mattis li van demanar si podien canviar General per GNU (el nom del sistema operatiu impulsat per Stallman). Amb l'aprovaci\xc3\xb3 de Stallman, el significat de l'acr\xc3\xb2nim a partir de 1997 va passar a ser \xc2\xabGNU Image Manipulation Program\xc2\xbb (\xc2\xabPrograma de manipulaci\xc3\xb3 d'imatges de GNU\xc2\xbb) i a formar part del Projecte GNU. Des de llavors el GIMP \xc3\xa9s desenvolupat per un grup autoorganitzat de voluntaris com a part del Projecte GNOME. La primera versi\xc3\xb3 de GIMP suportava els sistemes UNIX com Linux, a m\xc3\xa9s de SGI IRIX i HP-UX. Posteriorment ha estat adaptat a altres sistemes operatius, inclosos Microsoft Windows i OS X; l'adaptaci\xc3\xb3 original del GIMP 1.1 per a Windows 32-bit la va iniciar el programador fin\xc3\xa9s Tor Lillqvist (tml) l'any 1997_NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la seva primera versi\xc3\xb3 p\xc3\xbablica es va formar r\xc3\xa0pidament una comunitat d'usuaris que va comen\xc3\xa7ar a crear tutorials, gr\xc3\xa0fics i a compartir t\xc3\xa8cniques i processos de treball _NEWLINE_Durant el 1997 el paquet d'eines d'interf\xc3\xadcie d'usuari es va agrupar com a GTK (GIMP Tool Kit) que depenia del paquet Motif. Per no tenir aquesta depend\xc3\xa8ncia i per millorar-lo Peter Mattis va impulsar el seu redisseny i es va reescriure utilitzant programaci\xc3\xb3 orientada a objectes. L'any 1998 la nova versi\xc3\xb3 de GIMP incorporava la nova versi\xc3\xb3 anomenada GTK+ El paquet GTK+ des de llavors va tenir un desenvolupament separat de GIMP i va atraure alguns dels programadors que col\xc2\xb7laboraven en el seu desenvolupament. Quan al desembre de 2000 es va fer p\xc3\xbablica la versi\xc3\xb3 GIMP 1.2 l'equip de desenvolupadors principals eren Manish Singh, Sven Neumann i Mitch Natterer.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nGIMP va ser desenvolupat com una alternativa lliure al Photoshop, per\xc3\xb2 aquest \xc3\xbaltim encara domina el mercat en les ind\xc3\xbastries d'impressi\xc3\xb3 i gr\xc3\xa0fiques._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d'un \xc3\xbas interactiu, GIMP permet l'automatitzaci\xc3\xb3 de molts processos mitjan\xc3\xa7ant macros. Inclou un llenguatge dit Scheme que es pot usar per a aix\xc3\xb2, a m\xc3\xa9s d'altres alternatives com Perl, Python, Tcl i (experimentalment) Ruby. D'aquesta manera es permet escriure guions i plugins per a GIMP que pot despr\xc3\xa9s ser utilitzat interactivament; a m\xc3\xa9s \xc3\xa9s possible produir imatges de manera totalment no interactiva (per exemple, generar al vol imatges per a una p\xc3\xa0gina web usant guions CGI) i realitzar un processament per lots que canvi\xc3\xaf el color o converteixi imatges. Per a tasques automatitzables m\xc3\xa9s simples, probablement \xc3\xa9s m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid utilitzar un paquet com l'ImageMagick, per\xc3\xb2 GIMP t\xc3\xa9 caracter\xc3\xadstiques molt m\xc3\xa9s potents._NEWLINE_GIMP usa GTK+ com a biblioteca de controls gr\xc3\xa0fics; en realitat, GTK+ era al principi part de GIMP, en un intent de reempla\xc3\xa7ar la biblioteca comercial Motif, de la qual originalment depenia GIMP. GIMP i GTK+ van ser originalment dissenyats per al sistema X Window executat sobre sistemes operatius tipus Unix, per\xc3\xb2 han estat portats a Windows, OS/2, Mac OS X i SkyOS._NEWLINE_Les versions actuals de GIMP (el juliol del 2006) s\xc3\xb3n: estable 2.2.12 (per a usuaris finals) i de desenvolupament 2.3.10 (per a usuaris de prova, revisi\xc3\xb3 i millora del programa). Els canvis m\xc3\xa9s importants respecte a la versi\xc3\xb3 1.2 inclouen una interf\xc3\xadcie m\xc3\xa9s polit i una separaci\xc3\xb3 major entre la interf\xc3\xadcie d'usuari i el back-end. Per al futur, es planeja basar GIMP en una biblioteca gr\xc3\xa0fica m\xc3\xa9s general anomenada GEGL, atacant d'aquesta forma algunes limitacions fonamentals del disseny que impedeixen moltes millores, com per exemple el suport natiu de CMYK."