b"\n_START_ARTICLE_\nCineclub\n_START_PARAGRAPH_\nUn cineclub \xc3\xa9s una associaci\xc3\xb3 per a la difusi\xc3\xb3 de la cultura cinematogr\xc3\xa0fica, que organitza la projecci\xc3\xb3 i comentari de determinades pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules._NEWLINE_Els cineclubs presenten al p\xc3\xbablic diferents treballs audiovisuals mitjan\xc3\xa7ant una programaci\xc3\xb3 organitzada i que busca la qualitat. Aquest prop\xc3\xb2sit es refor\xc3\xa7a a trav\xc3\xa9s de la utilitzaci\xc3\xb3 de programes de m\xc3\xa0, fitxes d'informaci\xc3\xb3 o fins i tot assajos que recolzen el significat i valor de les seves exhibicions. A m\xc3\xa9s, solen organitzar altres activitats, com exposicions o confer\xc3\xa8ncies sobre cinema. De vegades, les seves sessions comencen amb una presentaci\xc3\xb3 o introducci\xc3\xb3 de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula al p\xc3\xbablic assistent o acaben amb un debat sobre aquesta, de vegades amb l'assist\xc3\xa8ncia del seu realitzador.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme cineclub prov\xc3\xa9 del franc\xc3\xa8s Cin\xc3\xa9club.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria dels cineclubs a Catalunya\n_START_PARAGRAPH_\nEn un pa\xc3\xads emmordassat culturalment durant 40 anys per la censura franquista, el cineclubisme va representar una mostra d'organitzaci\xc3\xb3 social des de les bases, molt activa, estesa i plural, que va crear espais de debat i difusi\xc3\xb3 de tot aquell cinema que la dictadura negava._NEWLINE_Els or\xc3\xadgens del cineclubisme es remunten a la segona d\xc3\xa8cada del segle XX, una \xc3\xa8poca d'ebullici\xc3\xb3 cultural. El 1929 va apar\xc3\xa8ixer el setmanari cultural Mirador, una de les primeres revistes que va incorporar una secci\xc3\xb3 de cr\xc3\xadtica cinematogr\xc3\xa0fica firmada per Josep Palau. A la publicaci\xc3\xb3 no en tenien prou de promocionar el cinema d'autor des de la lletra escrita i, a partir del mar\xc3\xa7 del 1929, van organitzar les Sessions Mirador, on es projectaven films d'avantguarda, documentals, curtmetratges i pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de repertori menystingudes per les sales comercials._NEWLINE_Era el primer cop al pa\xc3\xads que es muntaven unes projeccions regulars, sense \xc3\xa0nim comercial i amb el prop\xc3\xb2sit de difondre un tipus de cinema ent\xc3\xa8s des de l'inter\xc3\xa8s art\xc3\xadstic, esperit que caracteritza el moviment cineclubista._NEWLINE_Aquest esperit va reapar\xc3\xa8ixer amb for\xc3\xa7a un cop acabada la Guerra Civil i la postguerra, en plena dictadura. Entre els anys cinquanta i setanta, institucions i associacions de sensibilitats ben diverses d'arreu del pa\xc3\xads disposaven de cineclub propi: escoles, universitats, resid\xc3\xa8ncies d'estudiants, ateneus, parr\xc3\xb2quies, col\xc2\xb7legis professionals i instituts de cultura estrangers._NEWLINE_Entre aquestes destacaven el Cineclub Llanterna M\xc3\xa0gica, que va impulsar Arnau Olivar a Perpiny\xc3\xa0, el Cineclub Monterols, el F\xc3\xb2rum Verg\xc3\xa9s, el Cineclub Universitari... Eren espais de trobada per veure i xerrar sobre pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules que no encaixaven als circuits comercials i/o oficials. Films pol\xc3\xa8mics o prohibits, obres mestres ignorades i grans t\xc3\xadtols recuperats de la hist\xc3\xb2ria del cinema arribaven al pa\xc3\xads gr\xc3\xa0cies als cineclubs._NEWLINE_Aquests tamb\xc3\xa9 funcionaven com a centres d'educaci\xc3\xb3 cinematogr\xc3\xa0fica i s'hi impartien cursos sobre hist\xc3\xb2ria i llenguatge del set\xc3\xa8 art i, fins i tot, van donar sortida al cinema amateur que tanta tradici\xc3\xb3 tenia al nostre pa\xc3\xads. Sense oblidar que, en moltes ocasions, la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula era una simple excusa per discutir sobre qualsevol q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica, social o \xc3\xa8tica, i el cineclub es reafirmava aix\xc3\xad com un refugi en el qual s'expressaven inquietuds antifranquistes, hi havia llibertat d'expressi\xc3\xb3 i s'utilitzava el catal\xc3\xa0._NEWLINE_A partir del 1971, els cin\xc3\xa8fils tamb\xc3\xa9 van poder refugiar-se a les seus de la Filmoteca Nacional, al carrer Mercaders primer i despr\xc3\xa9s al carrer de la Cera. El 1981, la Filmoteca va passar a les mans de la Generalitat i va tornar a canviar de sala._NEWLINE_Amb l'arribada de la democr\xc3\xa0cia i la desaparici\xc3\xb3 de la censura, semblava que l'exist\xc3\xa8ncia dels cineclubs perdia sentit. Tanmateix, el 2010 la Federaci\xc3\xb3 Catalana encara comptava amb 50 entitats associades. En poblacions amb poques infraestructures culturals han passat a fer la mateixa funci\xc3\xb3 que les sales de versi\xc3\xb3 original o altres centres exhibidors de les grans ciutats. Sense oblidar que els cineclubs actuals tamb\xc3\xa9 conserven la idea del cinema com a lloc de trobada davant de la relaci\xc3\xb3 individual i unidireccional que mant\xc3\xa9 l'espectador del segle XXI amb la pantalla."