b'\n_START_ARTICLE_\nCompanyia Reusenca de Tramvies\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria del ferrocarril de Reus a Salou va ser una llarga successi\xc3\xb3 de projectes fallits. Ja el 1802 l\'enginyer Gabriel Betancourt va fer una proposta per construir un tramvia de tracci\xc3\xb3 animal, que fou refusada en favor de la construcci\xc3\xb3 d\'un Canal. El 1833 una primera proposta de ferrocarril no va arribar a quallar, tot i l\'informe favorable de les autoritats provincials. El 1857, Ramon Alba, que havia estat alcalde de Reus, es present\xc3\xa0 al Consistori reusenc a explicar el projecte de ferrocarril de Reus a Salou, que permetria reutilitzar el port i deman\xc3\xa0 el suport de l\'Ajuntament. El 1859 es present\xc3\xa0 un nou projecte, que proposava dues l\xc3\xadnies, una directa a Salou, de 8.500 metres, i l\'altra passant per Vila-seca, de 9.400 metres. El 1861 es tornava a reclamar el ferrocarril. El 1863 el governador de la prov\xc3\xadncia sign\xc3\xa0 un decret anunciant el projecte de la "construcci\xc3\xb3n de un ferrocarril de Reus al puerto de Salou". El 1865 es torn\xc3\xa0 a proposar el projecte, aquesta vegada un ferrocarril lleuger, i el 1866 els comerciants reusencs van fer una nova proposta, ja que la l\xc3\xadnia de Val\xc3\xa8ncia a Barcelona no passava per Reus, per\xc3\xb2 s\xc3\xad per Salou. Es van fer noves propostes per part de la Junta Revolucion\xc3\xa0ria el 1868, i per diversos comerciants el 1871 que no van tirar endavant. El 1875 els reusencs Sebasti\xc3\xa0 Cabot i Antoni Fust\xc3\xa9, que ja havien participat en una petici\xc3\xb3 anterior, demanen la concessi\xc3\xb3 al govern civil d\'un tramvia a tracci\xc3\xb3 animal amb una l\xc3\xadnia de pas per Vila-seca, que no \xc3\xa9s aprovada pel govern espanyol fins al 1881 i que no s\'arrib\xc3\xa0 a realitzar. Es van comen\xc3\xa7ar les gestions a trav\xc3\xa9s de la "Sociedad Reusense de Tranvias", que busc\xc3\xa0 accionistes. En aquesta societat hi havia Felip Font, Cristobal Montagut, administrador del Banc de Reus, Josep Iglesias, Leopold Suqu\xc3\xa9, Antoni Llorens i Jaume Aguad\xc3\xa9. G\xc3\xbcell i Mercader va fer diverses gestions personals prop del Ministre de Foment Montero R\xc3\xados per a agilitzar el projecte. Es comen\xc3\xa7aren les obres el 1886 i el 1887 es feren les primeres proves i la inauguraci\xc3\xb3._NEWLINE_La l\xc3\xadnia va servir com a transport de mercaderies, sobretot per enlla\xc3\xa7ar amb la l\xc3\xadnia f\xc3\xa8rria de Barcelona a Val\xc3\xa8ncia, i es va construir una estaci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfica amb magatzems i vies mortes al lloc que havia estat inicialment l\'estaci\xc3\xb3 del tren de Reus a Tarragona, constru\xc3\xafda el 1856. I tamb\xc3\xa9 pel transport de passatgers a les platges durant els estius, sobretot durant la Rep\xc3\xbablica, quan es van popularitzar els banys a la platja, i despr\xc3\xa9s, en la postguerra. L\'estaci\xc3\xb3 pels passatgers es va instal\xc2\xb7lar primer al raval de Robuster i el trenet circulava per dins de la ciutat. Despr\xc3\xa9s es va traslladar l\'estaci\xc3\xb3 al carrer del Palo Santo, m\xc3\xa9s als afores._NEWLINE_La companyia va disposar al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria de 10 locomotores, de les quals sis han desaparegut, tres han estat convertides en monument i podem veure-les a Reus, Salou i Vilafortuny - Cambrils. Una m\xc3\xa0quina ha estat preservada per un particular que la conserva en un xalet entre Castellvell i Almoster._NEWLINE_Els anys cinquanta la l\xc3\xadnia es va modernitzar, per\xc3\xb2 el 1970 va adquirir la majoria de les accions la companyia comarcal d\'autobusos "La Hispania", cosa que va portar a la suspensi\xc3\xb3 del servei el 1974 i a la seva desaparici\xc3\xb3 el 1975. _NEWLINE_Durant un temps es va plantejar la construcci\xc3\xb3 d\'un nou tren elevat, una mena de monorail que uniria les dues poblacions, patrocinat pel llavors alcalde Josep Francesc Llevat, per\xc3\xb2 mai es va dur a terme tot i que es va fer una exposici\xc3\xb3 al Centre de Lectura de Reus, a imitaci\xc3\xb3 d\'un que ja funcionava a Las Palmas de Gran Canaria,  que en l\'actualitat tamb\xc3\xa9 ha desaparegut. Al lloc on hi havia hagut l\'estaci\xc3\xb3 de mercaderies, s\'hi va inaugurar el 1983 per l\'alcalde Anton Borrell el Mercat del Carrilet._NEWLINE_L\'any 1987 es va celebrar el centenari del carrilet, amb la participaci\xc3\xb3 de l\'Associaci\xc3\xb3 d\'Amics del Ferrocarril de Reus.'