b"\n_START_ARTICLE_\nFormaci\xc3\xb3 Fra Mauro\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 i geografia\n_START_PARAGRAPH_\nFra Mauro \xc3\xa9s una extensi\xc3\xb3 montuosa de particulars caracter\xc3\xadstiques geol\xc3\xb2giques que cobreix grans porcions de la superf\xc3\xadcie lunar al voltant del Mare Imbrium. Es pensa que va poder ser format per les ejeccions de l'impacte que va originar el mar. L'\xc3\xa0rea est\xc3\xa0 principalment composta de crestes i turons relativament baixos, entre els quals existeixen valls ondades. Gran part del mantell de material ejectat amb l'impacte del Mare Imbrium ha estat cobert amb enderrocs procedents d'impactes m\xc3\xa9s recents i per materials precipitats per possibles moviments s\xc3\xadsmics. Els enderrocs presents en la formaci\xc3\xb3 poden haver-se originat en profunditat sota l'escor\xc3\xa7a lunar original, per la qual cosa les mostres recollides all\xc3\xad podrien donar una idea de la hist\xc3\xb2ria geol\xc3\xb2gica de la Lluna. La petrologia de la formaci\xc3\xb3, basada en les dades obtingudes per l'Apollo 14, indica una hist\xc3\xb2ria d'impacte i ejecci\xc3\xb3, possiblement abastant un per\xc3\xadode d'aproximadament 500 milions d'anys._NEWLINE_Un impacte relativament recent va crear el cr\xc3\xa0ter Con, amb uns 300 metres de di\xc3\xa0metre i 75 metres de profunditat, proper al lloc d'allunatge de l'Apollo 14. Un dels objectius principals d'aquella missi\xc3\xb3 era prendre mostres del material original localitzat en el brocal del Mare Imbrium._NEWLINE_Les mostres obtingudes de la formaci\xc3\xb3 Fra Mauro durant la missi\xc3\xb3 Apollo 14 suggereixen que l'impacte que va formar la conca del Mare Imbrium no t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de 4.250 milions d'anys.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nL'an\xc3\xa0lisi de les mostres preses per l'Apollo 14 suggereixen que apareixen cinc components geol\xc3\xb2gics principals a l'\xc3\xa0rea immediata al punt d'aterratge: bretxes regol\xc3\xadtiques, bretxes fragment\xc3\xa0ries, litologies \xc3\xadgnies, litologies granulars, i litologies v\xc3\xadtries d'impacte. Mostres de cadascuna d'aquestes composicions van ser recollides en una o en ambdues de les dues unitats geol\xc3\xb2giques m\xc3\xa9s importants properes al lloc d'aterratge de l'Apollo 14 dins de Fra Mauro: el mantell d'impacte immediat al cr\xc3\xa0ter Con (d'aproximadament 25 milions d'anys d'antiguitat), i el terreny circumdant m\xc3\xa9s antic._NEWLINE_Durant la missi\xc3\xb3 Apollo 14, els astronautes Alan Shepard i Edgar Mitchell van recollir materials ejectats en l'impacte del cr\xc3\xa0ter Con, que s'estima que va poder haver excavat durant l'impacte que el va formar uns 80 m en el material superficial del Mare Imbrium. La majoria d'aquestes mostres estan classificades com a bretxes de la proximitat del cr\xc3\xa0ter Con._NEWLINE_Els estudis realitzats amb les mostres de l'Apollo 14 han mostrat que els seus materials no recolzen la possibilitat que el lloc d'aterratge tingu\xc3\xa9s un s\xc3\xb2l format per roques volc\xc3\xa0niques o basalts. Els basalts s\xc3\xb3n escassos en les mostres ejectades del cr\xc3\xa0ter Con, sent una mica m\xc3\xa9s abundants en les mostres recuperades m\xc3\xa9s a l'oest, en el costat oposat del lloc d'aterratge immediat. Dues explicacions han estat conjecturades per justificar aquest fet: (1) la majoria del basalt en el lloc d'aterratge jeu per sota de la profunditat excavada durant la formaci\xc3\xb3 del cr\xc3\xa0ter Con o (2) el basalt situat presumptament per sota del punt d'aterratge va poder haver estat excavat per un cr\xc3\xa0ter proper amb un di\xc3\xa0metre de 100 m. Es creu que aquesta \xc3\xbaltima hip\xc3\xb2tesi \xc3\xa9s m\xc3\xa9s versemblant, perqu\xc3\xa8 els pocs basalts recuperats s\xc3\xb3n similars als basalts recuperats en el cr\xc3\xa0ter Con. No s'ha pogut establir concloentment si els basalts trobats tenen una relaci\xc3\xb3 directa amb el lloc d'aterratge o no, en estar localitzat en una vall entre crestes, on existeix la possibilitat que els basalts hagin estat merament dipositats all\xc3\xad arran d'altres esdeveniments d'impacte._NEWLINE_Els membres de la tripulaci\xc3\xb3 de l'Apollo 14 van prendre mostres de roques eyectadas procedents del cr\xc3\xa0ter Con. Aquestes roques s\xc3\xb3n bretxes estratificades i fracturades, contrastant amb l'aspecte de l'\xc3\xa0rea circumdant, molt m\xc3\xa9s antiga. Les roques de major grand\xc3\xa0ria i nombre properes al cr\xc3\xa0ter Con, es pensa que van poder originar-se a major profunditat. Aquestes roques mostren les que es consideren caracter\xc3\xadstiques generals de la formaci\xc3\xb3 Fra Mauro: textura cl\xc3\xa0stica, estratificaci\xc3\xb3, i diaclasat o fracturaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nElecci\xc3\xb3 del lloc d'allunatge\n_START_PARAGRAPH_\nA l'inici de les missions Apollo, els llocs d'allunatge potencial es van restringir a regions equatorials per raons t\xc3\xa8cniques. Despr\xc3\xa9s que l'Apollo 12 va demostrar la capacitat d'aterrar en una zona espec\xc3\xadfica predeterminada, a la planificaci\xc3\xb3 de les missions posteriors es va considerar realitzar aterratges en llocs de la Lluna relativament escarpats, per\xc3\xb2 d'inter\xc3\xa8s geol\xc3\xb2gic._NEWLINE_La missi\xc3\xb3 avortada de l'Apollo 13 estava originalment prevista per aterrar en Fra Mauro, amb l'Apollo 14 planificat per aterrar a la regi\xc3\xb3 Littrow del Mare Serenitatis. Despr\xc3\xa9s que l'Apollo 13 no pogu\xc3\xa9s aterrar, es va decidir reassignar l'objectiu de Fra Mauro a l'Apollo 14, per ser considerat m\xc3\xa9s interessant cient\xc3\xadficament que Littrow. En Fra Mauro, l'Apollo 14 va tenir l'objectiu de prendre mostres dels materials ejectats durant l'impacte que va originar el Mare Imbrium per obtenir una imatge m\xc3\xa9s precisa de la hist\xc3\xb2ria geol\xc3\xb2gica de la Lluna. El lloc d'aterratge proper al cr\xc3\xa0ter Con (de formaci\xc3\xb3 recent), va ser triat perqu\xc3\xa8 la depressi\xc3\xb3 del cr\xc3\xa0ter va servir com un 'sondeig natural' que va permetre als astronautes obtenir materials d'ejecci\xc3\xb3 del Mare Imbrium, l'objectiu primari de la missi\xc3\xb3."