b"\n_START_ARTICLE_\nThomas Hobbes\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Hobbes va n\xc3\xa9ixer a Malmesbury (Wiltshire), fill d'un clergue de Wesport. El 1603, comen\xc3\xa7a a estudiar al Magdalen Hall de la Universitat d'Oxford, on s'impregna de filosofia escol\xc3\xa0stica i de l\xc3\xb2gica, i on obt\xc3\xa9 el graduat el 1608. Aquell mateix any, va esdevenir preceptor del fill del comte de Devonshire, gr\xc3\xa0cies al qual s'introdueix en els cercles de la noblesa i intel\xc2\xb7lectuals._NEWLINE_El 1610, fa el seu primer viatge al continent europeu, on Hobbes s'adona de la important influ\xc3\xa8ncia que encara t\xc3\xa9 l'escolasticisme en tots els \xc3\xa0mbits.\n_START_SECTION_\nPensament\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Hobbes \xc3\xa9s un autor que reflexiona sobre l'origen de la societat. Afirma que l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 \xc3\xa9s dolent per natura (Homo homini lupus est: l'home \xc3\xa9s un llop per a l'home) i, per aix\xc3\xb2, en l'estat natural, l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 viu en un estat de guerra constant de tothom contra tothom. Ent\xc3\xa9n per 'estat natural' aquella situaci\xc3\xb3 hipot\xc3\xa8tica en la qual l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 vivia segons la seva natura sense cap mena de limitaci\xc3\xb3 per part de l'estat, el qual encara no existia. Els humans consideren que aquesta situaci\xc3\xb3 de guerra de tothom contra tothom \xc3\xa9s insostenible, i per aix\xc3\xb2 decideixen de signar un pacte (el pacte social), pel qual renuncien a la seva llibertat i la cedeixen a les mans d'un sobir\xc3\xa0, el leviathan (el qual pot ser una persona o una assemblea), que els ha de garantir la pau i l'estabilitat._NEWLINE_Aix\xc3\xad, llibertat i ordre s\xc3\xb3n totalment incompatibles a causa de la natura pr\xc3\xb2pia de l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 i, per aix\xc3\xb2, cal renunciar a la llibertat per poder viure en pau. Cal dir que el sobir\xc3\xa0 no signa el pacte, i per tant, ell no ha perdut la llibertat, per\xc3\xb2 ha de mantenir en pau l'estat. Aquesta visi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica \xc3\xa9s molt important, ja que per primera vegada es considera que l'origen del poder no \xc3\xa9s div\xc3\xad, sin\xc3\xb3 que \xc3\xa9s el poble qui atorga aquest poder en mans d'un sobir\xc3\xa0, que no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que un representant del poble; s'estableixen aix\xc3\xad, per part de Hobbes, les bases del liberalisme, sense que se'l pugui considerar, tanmateix, plenament liberal."