b"\n_START_ARTICLE_\nMiquel Joan de Mont-rodon\n_START_SECTION_\nAntecedents Familiars\n_START_PARAGRAPH_\nFill del primer matrimoni de Francesc Joan de Mont-rodon (1546-1613) amb Elisabet Joana de Tristany (?-1578), Francesc Joan fou cap del Casal de Mont-rodon de Tona i, de la mateixa manera que el seu pare i el seu fill Miquel Joan, fou Algutzir Reial Ordinari._NEWLINE_El llinatge osonenc dels Mont-rodon tingu\xc3\xa9 oficis lligats a l'administraci\xc3\xb3 reial fins a la seva fi. El mestre del Temple i tutor del rei Jaume I, Guillem de Mont-rodon i el bisbe de Girona Arnau de Mont-rodon s\xc3\xb3n part dels membres m\xc3\xa9s destacats d'aquest llinatge.\n_START_SECTION_\nL'Algutzir Reial Miquel Joan de Mont-rodon\n_START_PARAGRAPH_\nDe la mateixa manera que ho feu el seu pare, i alguns dels seus antecessors, exerc\xc3\xad d'Algutzir (agutzil) Reial Ordinari, qui exercia aquest c\xc3\xa0rrec era l'encarregat d'executar les ordres i sent\xc3\xa8ncies de l'Administraci\xc3\xb3 Reial al Principat i Comtats. Destac\xc3\xa0 en aquest c\xc3\xa0rrec com a perseguidor del bandolerisme, don\xc3\xa0 ca\xc3\xa7a a les bandes d'en Perot Rocaguinarda, d'en Serrallonga, d'en Toca-sons etc. i detingu\xc3\xa9 en Tallaferro i en Trucafort (1622). Eventualment fou nomenat Veguer de la Cerdanya (1607-1609) per delmar les bandositats de Nyerros i Cadells._NEWLINE_En el proc\xc3\xa9s judicial contra el bandoler Joan Sala i Ferrer (Serrallonga), la seva quadrilla i els seus fautors, hi apareix tot sovint l'Algutzir Reial Miquel Joan de Mont-rodon als interrogatoris i tortures:  _NEWLINE_\xc2\xabEssent personalment constituhits lo magnifich micer Pau Guiamet jutje de la regia cort, Miquel Joan de Monrodo algutzir ordinari de sa magestat, mossen Antich Servat notari public de Barchiona y procurador fiscal de la regia cort, micer Francesch Monsalvo chirugia, los missatgers de la cort del veguer, ensemps ab mi Antoni Pau Trull escriva peticioner supranumerari y notari publich ciutada de Barchinona y escriva del present proces en la instancia dita lo terrat dels presents carcers reals ahont y ha pa, vi, llum, los turments y demes coses necessaries per al present acte de tortura\xc2\xbb(full 471r)_NEWLINE_Exerc\xc3\xad la seva tasca d'Algutzir sense deixar de banda el plet judicial contra el desheretament del qual havia estat objecte per part del seu pare (1605), a rel del casament de Miquel Joan amb Elionor Croses. No fou fins a l'any 1627, cinc anys despr\xc3\xa9s de la mort de la tercera muller del seu pare,  que Miquel Joan de Mont-rodon es faria amb el patrimoni del Casal dels Mont-rodon.\n_START_SECTION_\nL'algutzir i les institucions catalanes\n_START_PARAGRAPH_\nMiquel Joan de Mont-rodon era un tipus violent i arrogant, donat als a\xc3\xaframents de l'embriac, si b\xc3\xa9 es guany\xc3\xa0 un bon prestigi dins l'administraci\xc3\xb3 virregnal, no produ\xc3\xad el mateix efecte a les institucions catalanes. Amb motiu de la guerra amb Fran\xc3\xa7a en el marc de la Guerra dels trenta anys, Felip IV prohib\xc3\xad el comer\xc3\xa7 entre els seus dominis i Fran\xc3\xa7a. Sota la sospita que la Diputaci\xc3\xb3 tenia relacions comercials amb Fran\xc3\xa7a, el juliol de 1638, el virrei Dalmau de Queralt orden\xc3\xa0 a l'algutzir que irromp\xc3\xa9s per la for\xc3\xa7a als magatzems de la Diputaci\xc3\xb3 del General a Matar\xc3\xb3 i Arenys, i en requis\xc3\xa9s les mercaderies de contraban. Entrant per la for\xc3\xa7a als magatzems de la Diputaci\xc3\xb3 del General, Miquel Joan de Mont-rodon i el virrei incomplien la llei, la Diputaci\xc3\xb3 del General de Catalunya declarava l'acci\xc3\xb3 dels oficials reials inconstitucional, fou la primera disputa seriosa entre la Diputaci\xc3\xb3 i el virrei Dalmau de Queralt III_NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la reconquesta de Salses (6 de gener de 1640) les tropes de Felip IV que van combatre al Rossell\xc3\xb3 quedaven allotjades al Principat, els acords de la Diputaci\xc3\xb3 del General en la mat\xc3\xa8ria dels allotjaments establien que la poblaci\xc3\xb3 els havia de donar llit, taula, foc, sal i vinagre. Felip IV va decretar que els allotjaments s'efectuessin com es feia a Llombardia, aix\xc3\xb2 volia dir que a m\xc3\xa9s donar allotjament a les tropes les haurien d'alimentar i pagar part del sou. Altre cop l'administraci\xc3\xb3 reial feia un acte fora de les lleis catalanes, i per acabar-ho d'adobar les tropes que s'allotjaven al Principat cometien tota mena d'abusos (robatoris, violacions, assassinats..). Tant la Diputaci\xc3\xb3 del General com el Consell de Cent denunciaren els fets a l'administraci\xc3\xb3 virregnal amb duresa, la resposta del virrei fou ordenar a l'Algutzir Mont-rodon l'empresonament dels consellers Lleonard Serra i Francesc Joan de Verg\xc3\xb3s (10 de mar\xc3\xa7 de 1640), i del diputat del Bra\xc3\xa7 Militar Francesc de Tamarit i Rif\xc3\xb3s (18 de mar\xc3\xa7 de 1640)\n_START_SECTION_\nLa mort de Miquel Joan de Mont-rodon\n_START_PARAGRAPH_\nMentre la Diputaci\xc3\xb3 del General s'esfor\xc3\xa7ava per aconseguir l'indult dels consellers i el diputat empresonats els problemes amb els allotjaments continuaven: Sant Feliu de Pallerols es negava a obrir les portes a les tropes de Juan de Arce, Santa Coloma de Farners tampoc obria les portes a les tropes de Felipe de Guevara. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia a la negativa d'allotjar soldats, el virrei decidia que les viles que no acceptessin el nombre de soldats assignats n'haurien d'allotjar un major nombre. El virrei envi\xc3\xa0 a Santa Coloma de Farners l'Algutzir Reial Miquel Joan de Mont-rodon, amb ordres de preparar l'allotjament del ter\xc3\xa7 napolit\xc3\xa0 de Leonardo de Moles (1056 homes) i investigar el que havia succe\xc3\xaft amb les tropes de Felipe de Guevara._NEWLINE_Mont-rodon arrib\xc3\xa0 a Santa Coloma de Farners el 27 d'abril de 1640 i l'endem\xc3\xa0 inform\xc3\xa0 al virrei que \xc2\xabtinch per imposible que en esta vila puga estar allotjat un tertio tan gran com diuen, perque quan passaren los soldats de cavall ho sacajaren tot, y la gent, de les hores sa, han plegat molt les cases, y ara sabent esta nova fan lo mateix, y estan sens govern de balle, ni jurats, com ovelles sens pastor\xc2\xbb ._NEWLINE_El dilluns 30 d'abril de 1640, el ter\xc3\xa7 de Leonardo de Moles era apunt d'arribar a Santa Coloma de Farners, i Mont-rodon es dispos\xc3\xa0 a repartir l'allotjament \xc2\xabllego publicando amenazas\xc2\xbb deia el cronista Francisco Manuel de Melo, a aquestes amenaces respongu\xc3\xa9 un dels presents i Mont-rodon li etzib\xc3\xa0 un tret al pit, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la col\xc3\xa8rica resposta de l'algutzir, la poblaci\xc3\xb3 atac\xc3\xa0 a Mont-rodon i els  seus homes, que optaren per refugiar-se a l'hostal d'en Mas\xc3\xb3 a les afores de la vila, des d'all\xc3\xa0 dispararen als presents, aquests calaren foc a l'hostal, i all\xc3\xad moriren cremats Miquel Joan de Mont-rodon, el notari Antoni Pau Mart\xc3\xad, el porter reial Jaume Sabater i el Comissari Reial Josep Thomas, un dels homes de Mont-rodon, Antoni Rossell, aconseguia fugir. La versi\xc3\xb3 que el virrei feu arribar a Felip IV diu que quan l'Algutzir ho vei\xc3\xa9 tot perdut, deman\xc3\xa0 confessi\xc3\xb3 des d'una finestra de l'hostal en flames, per\xc3\xb2 ni aquesta \xc3\xbaltima voluntat li van concedir._NEWLINE_Miquel Joan de Mont-rodon fou enterrat en un t\xc3\xbamul del cementiri de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Coloma de Farners el 4 de maig de 1640. El 8 de novembre del mateix any les despulles de l'Algutzir Reial foren traslladades al pante\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia a la capella de Santa Maria de Mont-rodon a Tona_NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l'incendi de l'hostal, els habitants de Santa Coloma de Farners llen\xc3\xa7aren una crida de socors a toc de sometent que arrib\xc3\xa0 a aplegar 4000 homes i atacaren el ter\xc3\xa7 de Leonardo de moles que es trobava a les viles ve\xc3\xafnes de Riudarenes i les Mallorquines, durant l'atac els soldats cremaren l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Mart\xc3\xad de Riudarenes abans de retirar-se cap a Blanes. L'aixecament rural s'estendria per les comarques i acabaria desencadenant el Corpus de Sang._NEWLINE_El 7 de juny de 1640, els incidents del Corpus de Sang comen\xc3\xa7aren davant la casa de l'algutzir Miquel Joan de Mont-rodon a Barcelona, al carrer Ample, prop del convent de la Merc\xc3\xa8, quan un criat de l'algutzir fer\xc3\xad un segador. L'endem\xc3\xa0 la casa de l'algutzir fou v\xc3\xadctima dels revoltats en cremaren tots els mobles._NEWLINE_Al setembre de 1640 el rei Felip IV fa saber a la Diputaci\xc3\xb3 del General de Catalunya els principals c\xc3\xa0rrecs que fa contra el Principat per justificar-hi l'enviament de l'ex\xc3\xa8rcit, entre aquests c\xc3\xa0rrecs i figura: \xc2\xabHaver quemado a Montred\xc3\xb3n sin confessi\xc3\xb3n\xc2\xbb"