b"\n_START_ARTICLE_\nCheng Chui Ping\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nPing va n\xc3\xa9ixer el 9 de gener de 1949 al poble pobre agr\xc3\xadcola de Shengmei (al districte Mawei (\xe9\xa9\xac\xe5\xb0\xbe / \xe9\xa6\xac\xe5\xb0\xbe) de la ciutat de Fuzhou (\xe7\xa6\x8f\xe5\xb7\x9e, bellesa prospera)), a la prov\xc3\xadncia de Fujian, a la Xina. El pare de Ping, Cheng Chai Leung (que era de Shengmei), i la mare (que era d'un poble ve\xc3\xad), van tenir cinc fills en total. Ping tenia 10 mesos quan Mao Zedong (\xe6\xaf\x9b\xe6\xb3\xbd\xe4\xb8\x9c) va establir la Rep\xc3\xbablica Popular Xina. Va assistir a l'escola prim\xc3\xa0ria del poble de petita i treballava a la granja familiar, ajudant a criar porcs i conills, tallant llenya i cultivant un hort. Segons el bi\xc3\xb2graf de Ping, Patrick Radden Keefe, que la va entrevistar el 2008, Ping va dir que quan tenia dotze anys va sobreviure a la captura d'un vaixell de rem en el qual viatjava cap a un altre poble per tallar llenya per encendre. Va recordar que durant l'incident, totes les persones del vaixell que havien agafat un rem van sobreviure a l'atac, mentre que \xc2\xables dues persones que no van agafar un rem i es van asseure mentre altres lluitaven van acabar mortes\xc2\xbb. \xc2\xabAix\xc3\xb2 em va ensenyar a treballar molt dur\xc2\xbb. Ping tamb\xc3\xa9 va dir que durant la Revoluci\xc3\xb3 Cultural, es va convertir en una l\xc3\xadder de la Gu\xc3\xa0rdia Roja al seu poble._NEWLINE_Quan tenia quinze anys, el seu pare va deixar la fam\xc3\xadlia i va viatjar als Estats Units d'Am\xc3\xa8rica com a tripulant d'un vaixell mercant. Va romandre als Estats Units durant tretze anys, treballant en una bugaderia i enviant diners a casa a la fam\xc3\xadlia cada pocs mesos. Va ser capturat per les autoritats d'immigraci\xc3\xb3 dels Estats Units i deportat a la Xina el 1977. Quan va tornar a la Xina, el pare de Ping va entrar en el negoci de contraban de persones._NEWLINE_Ping es va casar amb un home d'un poble ve\xc3\xad, Cheung Yick Tak, el 1969. Van tenir una filla, Cheung \xc2\xabMonica\xc2\xbb Hui Mui, el 1973; Ping va tenir tres fills m\xc3\xa9s. La fam\xc3\xadlia es va traslladar a Hong Kong el 1974, on Ping es va convertir en una empres\xc3\xa0ria d'\xc3\xa8xit i va obrir una f\xc3\xa0brica a Shenzhen, Xina. El juny de 1981, amb l'ajuda d'una parella d'ancians, Ping va treballar com a mainadera a Nova York. La fam\xc3\xadlia va passar per Canad\xc3\xa0 i el 17 de novembre de 1981 es van establir a Chinatown, Manhattan, als Estats Units d'Am\xc3\xa8rica, on va obrir una botiga, Tak Shun Variety Store, que atenia els immigrants de Fuzhounese. Durant la seva etapa a Nova York, Ping va viure al carrer 14 Monroe, Knickerbocker Village, un modest barri de classe mitjana-baixa.\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nSister Ping va comen\xc3\xa7ar la seva carrera de tr\xc3\xa0fic de persones a principis de la d\xc3\xa8cada del 1980 en solitari, portant uns quants habitants de la Xina als Estats Units d'Am\xc3\xa8rica mitjan\xc3\xa7ant una companyia a\xc3\xa8ria comercial amb documents d'identificaci\xc3\xb3 falsificats. Va cobrar 35.000 d\xc3\xb2lars o m\xc3\xa9s per transportar immigrants als Estats Units._NEWLINE_A la primavera del 1989, la Reial Policia Muntada del Canad\xc3\xa0 va recopilar proves contra la Sister Ping a l'aeroport internacional de Toronto. Diversos mesos despr\xc3\xa9s, Ping va ser arrestada i es va declarar culpable de tr\xc3\xa0fic de persones. Va ser condemnada a sis mesos de pres\xc3\xb3 al comtat de Butler, Pennsilv\xc3\xa0nia. Com que parlava poc angl\xc3\xa8s es va a\xc3\xafllar dels altres presos, i va acceptar f\xc3\xa0cilment proporcionar informaci\xc3\xb3 a un agent del FBI de parla xinesa sobre l'inframon de Chinatown. Per aquest fet va rebre una reducci\xc3\xb3 de condemna i va complir nom\xc3\xa9s quatre mesos._NEWLINE_Va tornar a l'activitat despr\xc3\xa9s de les protestes de la pla\xc3\xa7a de Tiananmen de 1989, quan el govern dels Estats Units va oferir als estudiants xinesos presents als Estats Units l'oportunitat de quedar-se. Milers de persones van viatjar al pa\xc3\xads des de l'estranger utilitzant documentaci\xc3\xb3 falsa per reclamar la resid\xc3\xa8ncia sota la nova regla.\n_START_SECTION_\nOperacions massives amb vaixells de c\xc3\xa0rrega\n_START_PARAGRAPH_\nEl 6 de juny de 1993, el vaixell Golden Venture va encallar a la costa de Queens, Nova York amb 286 immigrants il\xc2\xb7legals a bord. Un dels caps criminals, Guo Liang Chi, va acusar a Ping com a inversora durant el judici. Tot i que Ping va proporcionar diners en efectiu per comprar el vaixell envellit a Tail\xc3\xa0ndia, no havien proves que la relacionessin amb el tr\xc3\xa0fic de persones. Al desembre de 1994, es va presentar una acusaci\xc3\xb3 davant un tribunal federal de Manhattan, on es va declarar que Ping havia transportat uns 3.000 fujianesos als Estats Units des de 1984 amb l'ajuda de la banda xinesa estatunidenca Fuk Ching. De vegades, centenars de persones eren transportades alhora en un vaixell de c\xc3\xa0rrega i tancades sota la coberta durant mesos amb poc menjar i aigua.  El 1998, un dels vaixells petits que Sister Ping utilitzava per descarregar persones d'un vaixell m\xc3\xa9s gran es va enfonsar a la costa de Guatemala i van morir ofegades 14 persones.\n_START_SECTION_\nXarxa i grups internacionals\n_START_PARAGRAPH_\nSister Ping va contractar centenars de persones a diversos pa\xc3\xafsos per fer ostatges a familiars dels immigrants fins que aquests paguessin els honoraris del viatge. De vegades, els seus clients tenien sort i arribaven amb seguretat als Estats Units on pagaven les desorbitades tarifes que cobrava Sister Ping i s'alliberaven els ostatges._NEWLINE_Per assegurar-se que els seus clients pagaven el preu del viatge, Sister Ping va contractar pinxos armats de la Fuk Ching, la banda m\xc3\xa9s perillosa i temuda de Chinatown, per transportar i vigilar els seus clients als Estats Units. La pres\xc3\xa8ncia d'aquests membres de la banda va garantir que Sister Ping cobr\xc3\xa9s els honoraris que exigia pel viatge, entre 25.000 i 45.000 d\xc3\xb2lars._NEWLINE_Sister Ping tamb\xc3\xa9 gestionava un negoci de pr\xc3\xa9stec de diners a la seva botiga de Chinatown.\n_START_SECTION_\nAbast i notorietat\n_START_PARAGRAPH_\nEls xinesos que realitzen operacions de tr\xc3\xa0fic de persones s\xc3\xb3n coneguts amb el nom de \xc2\xabcaps de serp\xc2\xbb (\xe8\x9b\x87\xe5\xa4\xb4), de la traducci\xc3\xb3 xinesa per a tr\xc3\xa0fic de persones. Gaireb\xc3\xa9 tots els immigrants que va transportar Sister Ping procedien de la prov\xc3\xadncia de Fujian. Va ser reconeguda com la \xc2\xabcap de serp\xc2\xbb m\xc3\xa9s famosa per realitzar grans operacions sofisticades, que es va convertir en escala internacional. El Departament de Just\xc3\xadcia dels Estats Units va declarar a la seva sent\xc3\xa8ncia que \xc2\xabSister Ping \xc3\xa9s una de les primeres i la m\xc3\xa9s reeixida traficant de persones de tots els temps\xc2\xbb. Es calcula que Ping va acumular al voltant de 40 milions de d\xc3\xb2lars.\n_START_SECTION_\nPersecuci\xc3\xb3 legal\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1994, Sister Ping va ser convidada a Pequ\xc3\xadn juntament amb altres empresaris d'ultramar procedents de Fujian per celebrar l'aniversari del Partit Comunista. Va ser arrestada quan va arribar, per\xc3\xb2 segons la policia i amics, va pagar suborns i va poder fugir. M\xc3\xa9s tard, al desembre de 1994, Ping es va assabentar de l'acusaci\xc3\xb3 dels Estats Units i va fugir, tornant a la Xina on va continuar el seu negoci._NEWLINE_El FBI i l'INS van passar els seg\xc3\xbcents cinc anys intentant arrestar-la, per\xc3\xb2 residia principalment a la Xina, que no t\xc3\xa9 cap tractat d'extradici\xc3\xb3 amb els Estats Units. El 17 d'abril de 2000, la Interpol va buscar en les llistes de passatgers els vols de Hong Kong a Nova York, i van trobar el nom del seu fill. M\xc3\xa9s de 40 agents de l'oficina de narc\xc3\xb2tics de Hong Kong van esperar a l'aeroport, la van detenir cap al migdia, li van prendre les emprentes i va ser arrestada. En aquell moment, Ping portava tres passaports, entre ells un fals de Belize amb la seva foto, per\xc3\xb2 a nom de Lilly Zheng. Va lluitar contra l'extradici\xc3\xb3, per\xc3\xb2 finalment va ser enviada a Nova York el juliol del 2003 i va ser traslladada al Centre de Detenci\xc3\xb3 Metropolit\xc3\xa0 de Brookly._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un judici davant del Tribunal de Districte dels Estats Units pel districte sud de Nova York, va ser condemnada el juny del 2005 per tres delictes (tr\xc3\xa0fic de persones, presa d'ostatges i blanqueig de diners) a 35 anys de pres\xc3\xb3._NEWLINE_Ping va ser entrevistada a la pres\xc3\xb3 federal de Danbury el juny de 2013 i va dir:\xc2\xabEstar tancada durant m\xc3\xa9s de deu anys m'ha perm\xc3\xa8s pensar en la meva vida anterior, m'he calmat el cor i he comen\xc3\xa7at a sentir que la pres\xc3\xb3 \xc3\xa9s el lloc m\xc3\xa9s segur per a mi. Segueixo dient-me que no pensi gaire en el futur i visqui la vida en aquest moment\xc2\xbb. Tamb\xc3\xa9 va dir:\xc2\xabNo puc creure que m'empresonin durant 35 anys. 35 anys! En certa manera, vaig ser assassinada pels agents del FBI i pels testimonis mentiders\xc2\xbb._NEWLINE_Sister Ping va complir part de la seva condemna a la Instituci\xc3\xb3 Correccional Federal de Danbury, Connecticut (BOP # 05117-055). El 2013, Ping va ser diagnosticada de c\xc3\xa0ncer de p\xc3\xa0ncrees i transferida al Centre M\xc3\xa8dic Federal de Carswell, Texas, per rebre tractament contra el c\xc3\xa0ncer.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nLa salut de Ping s'havia deteriorat a la pres\xc3\xb3, amb colesterol i l\xc3\xadpids en sang; va perdre 8 quilos en els darrers dos anys de la seva vida. Amb 65 anys, Ping va morir tranquil\xc2\xb7lament al migdia del 24 d'abril de 2014, envoltada per la seva fam\xc3\xadlia al Centre M\xc3\xa8dic Federal de Carswell, Texas._NEWLINE_El seu funeral va tenir lloc el 23 de maig del 2014 al tanatori Boe Fook del Canal Street de Manhattan, on van assistir milers de persones._NEWLINE_El seu cos reposa al cementiri Kensico de Valhalla.\n_START_SECTION_\nRefer\xc3\xa8ncies culturals\n_START_PARAGRAPH_\nSister Ping i el Golden Venture s\xc3\xb3n el tema del llibre The Snakehead (2009), de Patrick Radden Keefe._NEWLINE_El Golden Venture i la vida d'alguns passatgers s\xc3\xb3n el tema del documental de 2006 de Peter Cohn Golden Venture._NEWLINE_L'agost de 2016, es va informar que una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula cinematogr\xc3\xa0fica titulada The Snakehead portava nou anys en la confecci\xc3\xb3, escrita i dirigida per Evan Jackson Leong. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula encara no s'ha estrenat."