b"\n_START_ARTICLE_\nAlou de Vallest\xc3\xa0via\n_START_PARAGRAPH_\nL'Alou de Vallest\xc3\xa0via era una propietat del monestir de Cuix\xc3\xa0 situada a Vallest\xc3\xa0via. La butlla d'Agapit II, el 950 (ap. 73) ja consigna aquesta possessi\xc3\xb3 de b\xc3\xa9ns per part de Cuix\xc3\xa0._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, es deuria tractar d'alguna petita parcel\xc2\xb7la, puix que l'adquisici\xc3\xb3 del conjunt de l'alou no t\xc3\xa9 lloc fins molts anys despr\xc3\xa9s, el 977 (ap. 101). En aquesta data els almoiners d'un tal Leudevi donen a Cuix\xc3\xa0 l'alou que aquest tenia in valle Confluente et in suburbio Elenense, in valle Vintillani; l'alou era dit Stavia, et habet affrontationes de I. Parte in Marvedo, de alia in serra de Leco, de tertia in serra de Leboraria, de IIIIa. In monte Canigoni. Els almoiners s'anomenen Guinidilla dita Doda, Ermemir, Guissard, Isarn, Salla, Guille i Oliba, noms dels familiars de la casa vescomtal del Conflent, cosa que fa pensar que Leudev\xc3\xad devia pert\xc3\xa0nyer tamb\xc3\xa9 a aquesta casa, de la qual devia \xc3\xa9sser procedent l'alou._NEWLINE_L'adquisici\xc3\xb3 d'aquest per Cuix\xc3\xa0 \xc3\xa9s una mica tardana que la data aproximada que s'ha posat per terme en la confecci\xc3\xb3 de la present relaci\xc3\xb3 dels b\xc3\xa9ns del monestir, per\xc3\xb2 s'ha incl\xc3\xb2s pel fet que aquest ja tenia interessos en el lloc d'abans del 950. M\xc3\xa9s tardana dugu\xc3\xa9 \xc3\xa9sser encara l'edificaci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de l'alou, a la qual no s'al\xc2\xb7ludeix pas en l'execuci\xc3\xb3 de Leudevi; en canvi, el 1011, la butlla de Sergi IV (Marca Hisp\xc3\xa0nica, ap. 164) inventaria: Vallem Stabian cum ecclesia Sancti Andreae, cum decimis et primitiis suis. Et in eadem valle, villas cum terminis et finibus, silvis et montibus._NEWLINE_L'alou de Vallest\xc3\xa0via era la mateixa conca, aig\xc3\xbces avall, de Vallmanya, quan la riera ja ha pres el nom de Vintilla (avui Llentill\xc3\xa0). Era doncs una mena de prolongaci\xc3\xb3 de l'alou de Vallmanya, encara que entre tots dos hi hagu\xc3\xa9s un enclavament, la vila Leboraria assenyalada a sota de Vallmanya pel precepte de Lotari I de Fran\xc3\xa7a, el 958 (ap. 86)._NEWLINE_\xc3\x89s oport\xc3\xba d'assenyalar aqu\xc3\xad, abans de travessar a la banda nord del riu Tet, unes possessions disperses del monestir en les terres baixes d'aquest extrem oriental del Conflent, a Finestret, a Rigard\xc3\xa0, a Saorla i a Vin\xc3\xa7\xc3\xa0._NEWLINE_A Finestret, l'any 962, els marmessors de la comtessa Ava de Cerdanya hi donaren ipsum meum alodem quod emi de Constantino presbytero, cum suos terminos (ap. 90); sembla que es tracti d'una propietat relativament petita, potser d'un mas._NEWLINE_A Rigard\xc3\xa0, Cuix\xc3\xa0 hi heret\xc3\xa0 una vinya que des del 854 hi tenia el monestir d'Eixalada, vinya posada al costat del castell de Terrassa i d'Ecterre (ap. 9)._NEWLINE_A Saorla hi tenia quelcom indeterminat, segons la butlla d'Agapit, el 950 (ap. 73); i quan la consagraci\xc3\xb3 del 953 (ap. 77) li fou donada una vinya per un tal Recosind._NEWLINE_Igual succe\xc3\xafa a Vin\xc3\xa7\xc3\xa0: la butlla d'Agapit hi assenyala b\xc3\xa9ns; l'acta de consagraci\xc3\xb3 del 953 consigna la seg\xc3\xbcent donaci\xc3\xb3: Et ego Isnardus similiter dono a supranominatum domum Sancti Germani vinea quod habeo in valle Confluente, in termino de Vin\xc3\xa7ano, qui mihi adveni per cartam emtionis; et est ipsa vinea in ipsa Guardia; habet afrotationes de tribus partibus in riba, de quarta in vinea Sancti Michaelis."