b'\n_START_ARTICLE_\nManresa\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim \xc3\xa9s segurament d\'origen prerom\xc3\xa0, puix que el sufix -esa de Manresa o Minoresa \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent en noms ib\xc3\xa8rics. S\'hauria hagut d\'escriure \xc2\xabMenresa\xc2\xbb en comptes de Manresa (prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad Minorisa; la i breu del llat\xc3\xad esdev\xc3\xa9 e en catal\xc3\xa0)._NEWLINE_El document m\xc3\xa9s vell que es coneix, certificant l\'exist\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica de la ciutat i del top\xc3\xb2nim que la identifica, \xc3\xa9s el diploma reial del rei Od\xc3\xb3, datat a Orleans el 24 de juny de l\'any 889, i les modificacions que en el concili de Port (890) hi van ser introdu\xc3\xafdes en parlar de la ciutat i del seu territori. La ciutat de Manresa posseeix el t\xc3\xadtol honor\xc3\xadfic de \xc2\xabMolt noble, molt lleial i ben\xc3\xa8fica ciutat\xc2\xbb. Els t\xc3\xadtols de noble i lleial li foren atorgats sota el regne de Ferran VII (9 de setembre de 1812), mentre que la disposici\xc3\xb3 de ben\xc3\xa8fica li fou concedida per la reina regent Maria Cristina (17 de gener de 1902).\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDins el terme de Manresa, hi ha indicis de poblament neol\xc3\xadtic de quatre mil anys enrere. Uns quants sepulcres de fossa, objectes de cer\xc3\xa0mica i d\'ind\xc3\xbastries l\xc3\xadtiques a la zona del bosc de les Marcetes, al barri rural de Viladordis, en testimonien el seu pas.\n_START_SECTION_\nEdat antiga\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 s\'hi assent\xc3\xa0 un poblat ib\xc3\xa8ric al tur\xc3\xb3 del Puigcardener. Recentment, s\'han recuperat diversos materials, especialment cer\xc3\xa0mics, que permeten identificar l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un poblat ib\xc3\xa8ric, que es fundaria cap al segle\xc2\xa0vi\xc2\xa0aC i que es mantindria fins al segle\xc2\xa0i\xc2\xa0aC. Seria la capital dels lacetans, que habitaven les comarques actuals del Bages, Solson\xc3\xa8s, Anoia i Segarra._NEWLINE_El c\xc3\xb2nsol Marc Porci Cat\xc3\xb3 va haver de conquerir aquesta zona cap a principi del segle\xc2\xa0ii\xc2\xa0aC per evitar les lluites amb els poblats costaners romans. Els romans van batejar el primitiu nucli urb\xc3\xa0 amb el nom de Minorisa, origen de l\'actual. El top\xc3\xb2nim, per\xc3\xb2, sembla una llatinitzaci\xc3\xb3 de Minoresa, d\'origen ib\xc3\xa8ric. Algunes restes arqueol\xc3\xb2giques ens permeten saber que hi eren, per\xc3\xb2 poca cosa m\xc3\xa9s._NEWLINE_Ptolemeu, ge\xc3\xb2graf grec del segle\xc2\xa0i, parla d\'una ciutat que anomena Bacasis, que situa \xc2\xabvora d\'un riu, sobre d\'un tur\xc3\xb3 suau per\xc3\xb2 roc\xc3\xb3s\xc2\xbb. Podria ser perfectament Manresa i, de fet, d\'aquest mot en derivaria el nom de la comarca: Bages.\n_START_SECTION_\nPres\xc3\xa8ncia dels \xc3\xa0rabs\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia dels \xc3\xa0rabs devia ser testimonial. El 785 la van abandonar i va quedar en terra de ning\xc3\xba. Uns anys m\xc3\xa9s tard, el 796, els cristians van ocupar-la i va entrar a formar part de la marca hisp\xc3\xa0nica. Per\xc3\xb2 de nou fou destru\xc3\xafda el 827, durant la revolta d\'Aiss\xc3\xb3, un noble got que, ajudat pel fill del comte Ber\xc3\xa0 de Barcelona, Guillem\xc3\xb3, i dels \xc3\xa0rabs (fins i tot de l\'emir Abd al-Rahman II), va encendre una revolta contra els francs. La resist\xc3\xa8ncia del comte franc de Barcelona Bernat de Septim\xc3\xa0nia la f\xc3\xa9u fracassar. La import\xc3\xa0ncia d\'aquest episodi \xc3\xa9s molt gran, ja que fou l\'\xc3\xbanic intent d\'oposici\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena goda contra el nou domini franc. L\'any 841 o 842 els \xc3\xa0rabs tornen a destruir Manresa.\n_START_SECTION_\nComtat de Manresa\n_START_PARAGRAPH_\nLa conquesta definitiva de Manresa no es va produir fins a la fi del segle\xc2\xa0ix, a mans del comte Guifr\xc3\xa9 el Pil\xc3\xb3s, que restaura el bisbat de Vic. El nou bisbe, Gotmar, demana l\'ajut del seu col\xc2\xb7lega de Girona, Ermemir, per a fer una petici\xc3\xb3 al nou rei de Fran\xc3\xa7a, Od\xc3\xb3 I de Fran\xc3\xa7a (Eudes): vol per a la seva seu les esgl\xc3\xa9sies, i tot un seguit de drets fiscals que ara s\'emporta el comte de la vall d\'Art\xc3\xa9s i del lloc o pagus de Manresa. El rei va concedir-li-ho per mitj\xc3\xa0 d\'un tipus de document anomenat precepte o privilegi, que va signar el dia 24 de juny del 889 a la ciutat d\'Orleans, \xc3\xa9s el que coneixem com el privilegi d\'Od\xc3\xb3, en qu\xc3\xa8 per primera vegada surt escrit el nom de la ciutat._NEWLINE_Posteriorment, a mitjan segle\xc2\xa0x, es troba la primera refer\xc3\xa8ncia de Manresa com a comtat responent a una finalitat militar i de repoblaci\xc3\xb3: les terres centrals havien esdevingut pr\xc3\xa0cticament despoblades a causa dels enfrontaments amb els musulmans de Lleida._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 de la vila el 1003 en l\'expedici\xc3\xb3 d\'Abd al-Malik al-Muzaffar, el bisbe de Vic, que en aquell moment era l\'abat Oliba, acompanyat d\'Ermessenda de Carcassona, el conseller Mir\xc3\xb3 de S\xc3\xbaria, i altres nobles, clergues, jutges i notaris, es reuneixen i criden a sis testimonis, amb bona fama d\'honrats i de posici\xc3\xb3 per refer els arxius i escriptures. Aquests homes vells van ser: els preveres Gausfred i Bonfill, Perna, Gidela, Honofred i Ennec. Aquests noms estranys s\xc3\xb3n els primers manresans que coneixem pel nom propi. El jutge comtal Pon\xc3\xa7 Bonfill i el levita Guifr\xc3\xa9, jutge episcopal, els prengueren declaraci\xc3\xb3 i estengueren l\'acta corresponent, que fou signada pel comte, la comtessa i el bisbe, pels nobles Gombau de Besora, Bernat Guifr\xc3\xa9 de Balsareny i Mir\xc3\xb3 de S\xc3\xbaria, i pels clergues Guillem, Guitard, Ermemir, Sunifred i Vini\xc3\xa0 (tamb\xc3\xa9 els primers canonges manresans que coneixem pel seu nom)._NEWLINE_La fesomia de la petita ciutat del Puigcardener canvia radicalment, de manera que es fa una primera ampliaci\xc3\xb3 de les muralles, eixamplant-les a fi que tamb\xc3\xa9 protegissin el Puigmercadal, arribant fins a tocar de la petita esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel, a l\'actual carrer del mateix nom._NEWLINE_Manresa tenia una gran import\xc3\xa0ncia militar com a seu d\'un comtat sense comte, el comtat de Manresa, un territori molt extens que arribava fins a prop de Lleida, vigilat per les altes torres anomenades precisament manresanes. Abastava l\'actual comarca de Bages, amb tot el Moian\xc3\xa8s, i la conca d\'\xc3\x92dena amb una banya estirada fins a Santa Coloma de Queralt. Inclo\xc3\xafa Cardona, per\xc3\xb2 n\'exclo\xc3\xafa els territoris dels termes actuals de Nav\xc3\xa0s i de Sant Mateu, que pertanyien al comtat de Berga._NEWLINE_Al  segle\xc2\xa0xii hi hagu\xc3\xa9 un nou ensurt sarra\xc3\xad, per\xc3\xb2 la ciutat, ja millor organitzada, se\'n ref\xc3\xa0 de seguida. A partir d\'aquest moment, Manresa comen\xc3\xa7a a cr\xc3\xa9ixer, a organitzar-se, a enriquir-se, caminant cap al que ser\xc3\xa0 el seu "gran segle", el segle\xc2\xa0xiv. El gran nivell de l\'organitzaci\xc3\xb3 gremial es palesa en les confraries, que ja apareixen en el segle\xc2\xa0xiii i seran els grans mecenes de les obres del segle seg\xc3\xbcent._NEWLINE_Aquest increment d\'activitat es veu corroborat amb l\'augment dels privilegis atorgats pels reis a la ciutat. Se\'n destaquen les dues fires que atorga a la ciutat: la de l\'Ascensi\xc3\xb3 (1283, Pere el Gran) i la de Sant Andreu (1311, Jaume el Just), unes fires que encara avui perduren.\n_START_SECTION_\nEl gran segle\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquestes circumst\xc3\xa0ncies, la ciutat entra en un gran creixement demogr\xc3\xa0fic. La ciutat genera riquesa i treball i atreu excedents d\'altres poblacions; els cavallers dels grans masos v\xc3\xa9nen a exercir-hi activitats industrials i comercials, i fins i tot la petita noblesa rural se sent atreta per la comoditat de la vida ciutadana i construeix els seus casals a Manresa. \xc3\x89s en aquests moments que comen\xc3\xa7a la vida de dos barris que seran molt importants, el de la Plana de Sant Miquel, amb poblaci\xc3\xb3 dedicada al comer\xc3\xa7 i el barri de les Codines o Escodines, de poblaci\xc3\xb3 pagesa._NEWLINE_En aquesta \xc3\xa8poca ja hi havia una important comunitat jueva, a l\'actual Baixada dels Jueus, on tenien escola i sinagoga, i es dedicaven principalment a la usura i a professions liberals. Se\'ls obligava a vestir d\'una manera peculiar que permetia identificar-los. La seva pres\xc3\xa8ncia mai va ser problem\xc3\xa0tica ni s\'ha trobat cap prova que mai hi hagu\xc3\xa9s persecucions ni avalots. Desapareixen com a comunitat a la darreria del segle\xc2\xa0xiv, i n\'hi resten molts cognoms._NEWLINE_A la primera meitat del segle\xc2\xa0xiv, Manresa entra en una \xc3\xa8poca daurada que sovint se l\'anomena el gran segle manres\xc3\xa0: el segle del g\xc3\xb2tic. Per\xc3\xadode d\'esplendor en els \xc3\xa0mbits demogr\xc3\xa0fic, econ\xc3\xb2mic i urban\xc3\xadstic, amb obres religioses i civils de l\'envergadura de la seu, l\'esgl\xc3\xa9sia del Carme, de Sant Pere M\xc3\xa0rtir, de Sant Miquel, de Sant Andreu, de Santa Ll\xc3\xbacia, el convent Sant Pau, el monestir de Santa Clara, i el de Valldaura, el pont Nou i l\'obra cabdal de l\'enginyeria hidr\xc3\xa0ulica del segle\xc2\xa0xiv, la s\xc3\xa9quia de Manresa. Alguns historiadors han xifrat la poblaci\xc3\xb3 de Manresa en aquesta \xc3\xa8poca en uns 3.000 habitants._NEWLINE_La col\xc2\xb7legiata de Santa Maria, coneguda com la seu de Manresa, va comen\xc3\xa7ar a construir-se l\'any 1328 sota la direcci\xc3\xb3 de Berenguer de Montagut. Pocs anys despr\xc3\xa9s, el 1371, ja hi havia culte. Malgrat aix\xc3\xb2, l\'obra no es va acabar fins al 1486. El campanar fou enllestit el 1592, i la fa\xc3\xa7ana principal i el baptisteri van haver d\'esperar l\'any 1934 per quedar acabats._NEWLINE_El rei Jaume II, en una visita a la ciutat feta el 1315, confirma el t\xc3\xadtol de ciutat, que des del segle\xc2\xa0xi havia anat caient en des\xc3\xbas. Tamb\xc3\xa9 conced\xc3\xad diversos privilegis referents al r\xc3\xa8gim municipal, que evolucionaria fins al Consell de Cent, que acabaria el segle\xc2\xa0xiv. La visita de Jaume II no fou l\'\xc3\xbaltima visita reial; tamb\xc3\xa9 hi vingueren Alfons III, Joan I i, sobretot, Pere III, que tenia una especial predilecci\xc3\xb3 per Manresa; per aix\xc3\xb2, s\'hi hostatj\xc3\xa0 el setembre de 1344, el juliol de 1375 i entremig, el 1351, quan es va trobar amb el seu cunyat Carles el Dolent, rei de Navarra. Ambd\xc3\xb3s reis es van allotjar a l\'hostatgeria del convent de Predicadors._NEWLINE_L\'augment demogr\xc3\xa0fic es va veure frenat per la pesta de 1348, cosa que va fer que la poblaci\xc3\xb3 disminu\xc3\xads tant com per considerar-ho una crisi demogr\xc3\xa0fica. La prosperitat de Manresa comen\xc3\xa7a a anar de baixa i es viu en un clima de perp\xc3\xa8tua inseguretat, que afavoreix l\'aparici\xc3\xb3 de bandositats. El fogatge de 1365 - 70 d\xc3\xb3na un cens d\'uns 3.200 habitants._NEWLINE_Des del 1351 form\xc3\xa0 part del ducat de Girona, institu\xc3\xaft per a l\'hereu de la corona, Joan I, que el 1393 cre\xc3\xa0 el Consell de Cent Jurats per al govern municipal._NEWLINE_Seguint la tend\xc3\xa8ncia general de Catalunya que va entrar en una etapa de decad\xc3\xa8ncia respecte a altres terres peninsulars, els segles posteriors foren d\'un creixement lent. Epid\xc3\xa8mies, problemes din\xc3\xa0stics, i sobretot la Guerra Civil catalana que enfrontava la Generalitat amb el rei Joan II durant el decenni 1462 - 1472.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle\xc2\xa0xvi l\'estada a Manresa de sant Ignasi de Loiola tindria una forta transcend\xc3\xa8ncia per a la ciutat. El pelegr\xc3\xad guipusco\xc3\xa0 fundador de l\'orde dels jesu\xc3\xaftes, I\xc3\xb1igo L\xc3\xb3pez de Recalde y Loiola, visqu\xc3\xa9 a Manresa durant m\xc3\xa9s de deu mesos. Hi arrib\xc3\xa0, procedent de Montserrat, el 25 de mar\xc3\xa7 de 1522, i se n\'an\xc3\xa0 per embarcar-se cap a Terra Santa, a mitjan febrer de 1523. El record de la seva estada i de les coses que li esdevingueren ac\xc3\xad \xc3\xa9s monumentalitzat per diversos temples i altres llocs de devoci\xc3\xb3. El principal dels santuaris ignasians \xc3\xa9s el de la Santa Cova, indret on, segons la tradici\xc3\xb3, Ignasi de Loiola va escriure els seus Exercicis espirituals. L\'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s una notable construcci\xc3\xb3 barroca._NEWLINE_El 1603, Felip III conced\xc3\xad la creaci\xc3\xb3 d\'una taula de comuns dip\xc3\xb2sits. _NEWLINE_Durant la Guerra dels Segadors, Manresa va acollir dues vegades la Generalitat, els anys 1651 i 1652. Aquest acolliment li va proporcionar poder encunyar moneda pr\xc3\xb2pia. L\'Avalot de les faves fou una revolta antisenyorial ocorreguda el juny de 1688. _NEWLINE_Manresa va ser una de les ciutats catalanes m\xc3\xa9s represaliades pels borb\xc3\xb2nics durant la Guerra de Successi\xc3\xb3. El seu posicionament a favor de l\'ex\xc3\xa8rcit austriacista va ser castigat amb una desmesurada severitat. El 13 d\'agost de 1713, un gran ex\xc3\xa8rcit borb\xc3\xb2nic a les ordres del general Jos\xc3\xa9 de Armend\xc3\xa1riz va incendiar la ciutat de Manresa. La ciutat, que el juliol de 1713 havia jurat fidelitat al general\xc3\xadssim borb\xc3\xb2nic duc, va donar suport una setmana m\xc3\xa9s tard a la resist\xc3\xa8ncia catalana, en el moment de presentar-se a la ciutat el coronel austriacista Josep de Peguera i de Cortit amb 60 cavalls demanant la mobilitzaci\xc3\xb3 manresana a favor de la resist\xc3\xa8ncia. La ciutat va formar la seva coronela i en sortiren uns 400 combatents capitanejats per Joan Sobrebals. Assabentat el duc de P\xc3\xb3puli de la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 manresana contra l\'obedi\xc3\xa8ncia borb\xc3\xb2nica, va enviar el dia 3 d\'agost un gran ex\xc3\xa8rcit format per 4.000 soldats borb\xc3\xb2nics a les ordres del tinent general Jos\xc3\xa9 de Armend\xc3\xa1riz i del general de batalla Jos\xc3\xa9 Carrillo de Albornoz, comte de Montemar, per tal de represaliar la ciutat de Manresa._NEWLINE_Aquest va ser el motiu que va emp\xc3\xa8nyer el duc de P\xc3\xb2puli a ordenar al general Armend\xc3\xa1riz la crema de la ciutat de Manresa. Sembla que, inicialment, Armend\xc3\xa1riz va ordenar cremar les cases de les fam\xc3\xadlies austriacistes i d\'aquells que havien marxat de la ciutat amb la crida de la Diputaci\xc3\xb3 i, perqu\xc3\xa8 l\'incendi no es descontrol\xc3\xa9s, va ordenar als ve\xc3\xafns que retiressin la p\xc3\xb3lvora de les seves cases. Les flames, per\xc3\xb2, van cr\xc3\xa9ixer i es van escampar. La for\xc3\xa7a del vent va fer cremar tamb\xc3\xa9 algunes cases distants i algunes porcions de p\xc3\xb3lvora que els habitants tenien guardades a casa o, senzillament, que havien oblidat de feia temps. El foc va cr\xc3\xa9ixer amb tanta for\xc3\xa7a que els soldats, atemorits pels crits dels ciutadans i pels perills que consideraven propers, van desmuntar les gu\xc3\xa0rdies. Els habitants es van apartar del perill del foc, per\xc3\xb2 abans d\'aconseguir-ho en quedaren alguns de sepultats entre les runes. En total, van ser cremades unes 522 cases, la meitat de la ciutat. L\'incendi va deixar ensorrada la pla\xc3\xa7a Major, el carrer de Sant Miquel, el carrer de Sobrerroca, el raval de Sant Andreu, el carrer de la Codinella, el carrer de Santa Ll\xc3\xbacia, el carrer de Galceran Andreu, el carrer del Carme, i l\'esgl\xc3\xa9sia del Carme, entre d\'altres. El mateix dia els borb\xc3\xb2nics cremaven tamb\xc3\xa9 el nucli de Salelles. _NEWLINE_Durant la Guerra de Successi\xc3\xb3 espanyola, la coronela de Manresa va participar en la defensa de Barcelona el 1706. El 1713, Antoni Desvalls i de Verg\xc3\xb3s va fer una incursi\xc3\xb3 sobre Manresa, durant la qual el regiment borb\xc3\xb2nic de la Basilicata es refugi\xc3\xa0 a la seu com a darrer baluard on resistir. En l\'atac i defensa del lloc result\xc3\xa0 cremada l\'esgl\xc3\xa9sia. El regiment borb\xc3\xb2nic napolit\xc3\xa0 fou ven\xc3\xa7ut, i el seu coronel, F\xc3\xa9lix \xc3\x81lvarez de la Escalera, result\xc3\xa0 mort en combat. Dies despr\xc3\xa9s, en el combat de Mura, els catalans derrotaren la columna de Diego Gonz\xc3\xa1lez que havia sortit en la seva persecuci\xc3\xb3, dirigint-se posteriorment a Terrassa, i fou atacat el dia 9 a Esparreguera per un destacament sortit de Martorell. El 6 de setembre de 1714 la col\xc2\xb7legiata de la seu va patir el primer incendi. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del Decret de Nova Planta (1715), la ciutat es va confirmar com la capital del corregiment de Manresa, que agrupava els territoris del Bages, Berga, el Llu\xc3\xa7an\xc3\xa8s i el Moian\xc3\xa8s. El corregiment va subsistir fins a l\'any 1839._NEWLINE_El 1793, amb motiu de la Guerra Gran, la ciutat dugu\xc3\xa9 la iniciativa de constituci\xc3\xb3 d\'una junta general o assemblea del Principat.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esplendor de la ciutat com a tal es recuperaria al segle\xc2\xa0xix. Despr\xc3\xa9s d\'uns inicis de cent\xc3\xbaria marcats per la Guerra del Franc\xc3\xa8s, en qu\xc3\xa8 Manresa tingu\xc3\xa9 un paper destacat (crema del paper segellat i Batalla del Bruc, 1808), i per la qual cosa el 30 de mar\xc3\xa7 de 1811 va patir un incendi de m\xc3\xa9s de 700 cases ordenat per Macdonald, la ciutat va aconseguir consolidar-se com un dels centres industrials t\xc3\xa8xtils m\xc3\xa9s importants de Catalunya._NEWLINE_Durant l\'aixecament reialista de la Guerra dels Malcontents, 30.000 homes armats s\'estableixen a Manresa, on el 29 d\'agost de 1827 institueixen una Junta Superior del Govern del Principat, que va editar El Catal\xc3\xa1n Realista i que tenia com a lema \xc2\xabVisca el rei i mori el mal govern!\xc2\xbb._NEWLINE_La industrialitzaci\xc3\xb3 fou el detonant del progr\xc3\xa9s de la ciutat al llarg del segle\xc2\xa0xix, mitjan\xc3\xa7ant l\'aprofitament intensiu dels recursos hidr\xc3\xa0ulics i l\'aplicaci\xc3\xb3 primerenca del vapor, la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del gas, la construcci\xc3\xb3 de carreteres i, sobretot, la construcci\xc3\xb3 del ferrocarril de Barcelona a Lleida, que arrib\xc3\xa0 a Manresa el 1859. El 1864 arribava el tel\xc3\xa8graf i el 1865 l\'aigua potable. En benestar social tamb\xc3\xa9 comport\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 del Teatre Conservatori el 1878. El creixement demogr\xc3\xa0fic d\'aquest segle triplica la poblaci\xc3\xb3, passant de 8.494 hab. el 1803 a 25.121 el 1898. Una altra conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del desenvolupament fou la fundaci\xc3\xb3 l\'any 1865 de la Caixa d\'Estalvis de Manresa i del Banc de Manresa el 1881. El 1883, es constru\xc3\xafa el ferrocarril de via estreta de Manresa a Berga, apropant encara m\xc3\xa9s Manresa a la seva comarca._NEWLINE_La ciutat es va eixamplar r\xc3\xa0pidament al voltant de les carreteres de Vic i de Cardona, i tamb\xc3\xa9 del nou passeig de Pere III (1891). L\'any 1892, l\'Assemblea Catalanista aprov\xc3\xa0 al sal\xc3\xb3 de sessions de l\'Ajuntament les Bases de Manresa, primera plasmaci\xc3\xb3 escrita dels objectius pol\xc3\xadtics del catalanisme._NEWLINE_Els primers anys del segle\xc2\xa0xx van viure un fort creixement de la mobilitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i social a la ciutat. El primer decenni veu n\xc3\xa9ixer fundacions de signe cultural i societari, que es mantenen encara amb relleu i amb projecci\xc3\xb3 extraciutadana: l\'Orfe\xc3\xb3 Manres\xc3\xa0 (1901), el Centre Excursionista de la Comarca de Bages (1905) i l\'Esbart Manres\xc3\xa0 de Dansaires (1909). Durant el breu per\xc3\xadode de la Segona Rep\xc3\xbablica (1931\xe2\x80\x9336), es van construir importants obres p\xc3\xbabliques de car\xc3\xa0cter sanitari, educatiu i cultural._NEWLINE_L\'any 1936 va ser un any negre per a la hist\xc3\xb2ria monumental manresana: s\'enderrocaren les esgl\xc3\xa9sies del Carme, dels predicadors i de Sant Miquel. Els dies 21 de desembre de 1938 i 19 de gener de 1939, l\'aviaci\xc3\xb3 franquista va bombardejar Manresa i va provocar la mort d\'un m\xc3\xadnim de 35 persones, totes civils. Exhausta, rebia les tropes feixistes el dia 24 de gener de 1939._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Guerra civil espanyola, amb la repressi\xc3\xb3 franquista i la deportaci\xc3\xb3 als camps nazis, la ciutat va perdre 755 manresans. La ciutat va viure uns anys dif\xc3\xadcils, per\xc3\xb2 va reprendre el cam\xc3\xad del creixement econ\xc3\xb2mic i va entrar en una llarga fase d\'expansi\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica, causada en gran part per l\'aflu\xc3\xa8ncia d\'immigraci\xc3\xb3 obrera del sud d\'Espanya._NEWLINE_El motor d\'aquesta expansi\xc3\xb3 foren les f\xc3\xa0briques t\xc3\xa8xtils, per\xc3\xb2 a partir dels anys seixanta entren en un llarg proc\xc3\xa9s d\'agonia, que conclou l\'any 1977 amb el tancament de la major de totes, la f\xc3\xa0brica Gallifa, avui recuperada com a centre cultural i s\xc3\xadmbol d\'una etapa que ja \xc3\xa9s hist\xc3\xb2ria. La f\xc3\xa0brica Pirelli \xe2\x80\x93inaugurada l\'any 1924\xe2\x80\x93 va poder absorbir part d\'aquesta m\xc3\xa0 d\'obra, aix\xc3\xad com la ind\xc3\xbastria Lemmerz, ambdues relacionades amb el sector de l\'autom\xc3\xb2bil._NEWLINE_L\'any 1989, Manresa va celebrar el mil\xc2\xb7lenari de la seva exist\xc3\xa8ncia com a ciutat._NEWLINE_En els anys 90, amb l\'obertura de l\'autopista Manresa-Terrassa, la construcci\xc3\xb3 de l\'Eix Transversal, i l\'arribada d\'una altra onada d\'immigraci\xc3\xb3, aquesta vegada de m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la pen\xc3\xadnsula (b\xc3\xa0sicament magribina), s\'ha contribu\xc3\xaft al creixement poblacional de la ciutat.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori de Manresa \xc3\xa9s molt poc pla, ja que est\xc3\xa0 modelat per una s\xc3\xa8rie de turons testimonials, sovint coronats per fragments de les antigues terrasses fluvials del Cardener. Aquests turons, parcialment ocupats per edificacions, s\xc3\xb3n els puigs Cardener, Mercadal, el Pujolet, Terr\xc3\xa0, la Talaia i Berenguer. A m\xc3\xa9s, cal destacar les costes de les Escodines i de Santa Caterina, els tossals dels Cigalons, del Poblenou i del Coro, aquests integrats a la zona urbana, i altres relleus, m\xc3\xa9s perif\xc3\xa8rics i elevats, com s\xc3\xb3n Montlle\xc3\xb3 (361 m), Bufalvent (378 m) i Collbaix (544 m). El Cardener es presenta com l\xe2\x80\x99eix principal del territori de nord a sud, i t\xc3\xa9 una notable inflexi\xc3\xb3 en angle recte a la meitat del seu curs. Aquesta inflexi\xc3\xb3, entre els ponts del Congost i Vell, forma els l\xc3\xadmits occidental i de migdia de la ciutat. D\xe2\x80\x99altra banda, el Llobregat solca el terme de Manresa pel cant\xc3\xb3 de llevant i li fa de frontera amb les terres del Pont de Vilomara i Rocafort, Mura, Sant Vicen\xc3\xa7 de Castellet i Castellgal\xc3\xad. La s\xc3\xa9quia de Manresa fou constru\xc3\xafda per la ciutat entre el 1339 i el 1383, amb privilegi de Pere III i sota la direcci\xc3\xb3 del mestre Guillem Cat\xc3\xa0._NEWLINE_La s\xc3\xa9quia pren l\xe2\x80\x99aigua del Llobregat al peu del castell de Balsareny i la condueix a Manresa per un canal de 26,3 km de recorregut i amb un desnivell de nom\xc3\xa9s 10,630 m. En arribar a l\xe2\x80\x99Agulla, el canal es divideix en dues branques: la de la dreta rega les partides del Poal, de Puigberenguer i del Mas d\xe2\x80\x99en Pla; la de l\xe2\x80\x99esquerra, les terres del Guix, de les Cots i de Viladordis. Altres cursos d\xe2\x80\x99aigua que solquen Manresa s\xc3\xb3n: la riera de Rajadell, la qual drena el territori en direcci\xc3\xb3 oest-est fins a desguassar al Cardener, 2 km m\xc3\xa9s avall de la ciutat; la riera de Cornet, que solca les terres al sud-oest del municipi; el torrent de Mas d\xe2\x80\x99en Pla; el de Predicadors; el de Sant Ignasi, el de la Font de Fans, i el dels Llops, a m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99altres de curs intermitent._NEWLINE_Limita al nord amb els termes de Sant Joan de Vilatorrada i Sant Fruit\xc3\xb3s de Bages, a l\xe2\x80\x99est amb el Pont de Vilomara i Rocafort i Mura, al sud amb Sant Vicen\xc3\xa7 de Castellet, Castellgal\xc3\xad i Sant Salvador de Guardiola, i a l\xe2\x80\x99est amb Rajadell i Fonollosa.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes terres manresanes pertanyen al domini potencial del carrascar, tot i que tamb\xc3\xa9 hi ha terra d\xe2\x80\x99alzinar amb marfull per\xc3\xb2 ambdues formes han estat substitu\xc3\xafdes pel pi blanc. La vegetaci\xc3\xb3 de ribera \xc3\xa9s present al voltant de llocs humits, com ara les ribes del Cardener i el Llobregat, les rieres i els torrents. En aquests indrets hom troba una vegetaci\xc3\xb3 arb\xc3\xb2ria dominada per pollancres, \xc3\xa0lbers, salzes, oms i freixes. L\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99home sobre la vegetaci\xc3\xb3 ha estat i \xc3\xa9s molt intensa, per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil veure substitu\xc3\xafts gran part dels boscos de ribera per horts i plantacions de pollancres. Als plans o solells, l\xe2\x80\x99alzinar o la garriga tamb\xc3\xa9 han estat malmesos i al seu lloc apareixen brolles de roman\xc3\xad i bruc d\xe2\x80\x99hivern, a vegades amb un estrat arbori de pi blanc.\n_START_SECTION_\nL\'agricultura i ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Manresa \xc3\xa9s una ciutat eminentment industrial, les activitats agr\xc3\xa0ries i ramaderes encara tenen certa import\xc3\xa0ncia, especialment en algun barri manres\xc3\xa0, si b\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99antiga imatge de Manresa com a poblaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola ja no existeix. Resten com un s\xc3\xadmbol uns pocs masos i una colla de top\xc3\xb2nims en el nomencl\xc3\xa0tor urb\xc3\xa0, com per exemple el carrer de l\xe2\x80\x99Era d\xe2\x80\x99en Coma o carrer de l\xe2\x80\x99Era de l\xe2\x80\x99Esquerra. Hom destaca principalment el sector de regadiu, situat al nord i a l\xe2\x80\x99est de la ciutat, gr\xc3\xa0cies a les aig\xc3\xbces de la s\xc3\xa9quia de Manresa. L\xe2\x80\x99aigua d\xe2\x80\x99aquesta s\xc3\xa9quia tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s aprofitada per al regatge de cereals, blat de moro, patates i farratges diversos. D\xe2\x80\x99altra banda, una especialitat de l\xe2\x80\x99horta manresana, com era la mongeta tendra, ha estat pr\xc3\xa0cticament abandonada. La zona de regadiu ha estat un sector clau per al desenvolupament de la ciutat i per al seu progr\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic i social.\n_START_SECTION_\nLa ind\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nCal situar els or\xc3\xadgens hist\xc3\xb2rics de la ind\xc3\xbastria manresana en les activitats manufactureres col\xc2\xb7lectives, com la dels draps de llana o les adoberies de pells, a les quals s\xe2\x80\x99afegiren aviat les dels teixits de c\xc3\xa0nem, la fabricaci\xc3\xb3 de paper, de claus i de p\xc3\xb3lvora. La ind\xc3\xbastria sedera predomin\xc3\xa0 a partir de mitjan segle\xc2\xa0xviii, i a partir del segle\xc2\xa0xix que s\xe2\x80\x99incrementaren les fassines o f\xc3\xa0briques d\xe2\x80\x99esperit de vi i d\xe2\x80\x99aiguardent. Hom fixa en l\xe2\x80\x99any 1840 el punt de partida del proc\xc3\xa9s industrialitzador t\xc3\xa8xtil. A final del segle\xc2\xa0xx, la ind\xc3\xbastria manresana es diversific\xc3\xa0 molt. El sector t\xc3\xa8xtil, el de m\xc3\xa9s tradici\xc3\xb3, havia arribat a ocupar la meitat dels treballadors industrials. El sector es dedicava principalment als filats, al g\xc3\xa8nere de punt i als acabats. Tanmateix, la crisi t\xc3\xa8xtil, que s\xe2\x80\x99inici\xc3\xa0 al final de la d\xc3\xa8cada del 1970, afect\xc3\xa0 particularment l\xe2\x80\x99empresa m\xc3\xa9s important del sector pel que fa tant al volum de treballadors com al volum de producci\xc3\xb3: la F\xc3\xa0brica Nova de Manresa (T\xc3\xa8xtils Bertrand i Serra). Aquesta empresa hagu\xc3\xa9 de tancar portes el 1989. Altres empreses tamb\xc3\xa9 han hagut de tancar, b\xc3\xa0sicament les dedicades a tints i blanqueigs. Aix\xc3\xad, al final del segle\xc2\xa0xx el sector t\xc3\xa8xtil qued\xc3\xa0 redu\xc3\xaft a la m\xc3\xadnima expressi\xc3\xb3 amb relaci\xc3\xb3 als anys anteriors. El sector metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic nasqu\xc3\xa9 al servei del t\xc3\xa8xtil per a la reparaci\xc3\xb3 i, posteriorment, construcci\xc3\xb3 de maquin\xc3\xa0ria. Estructurada sobre la base d\xe2\x80\x99empreses de petita i mitjana dimensi\xc3\xb3, no va comen\xc3\xa7ar a afermar-se fins a la d\xc3\xa8cada del 1960, gr\xc3\xa0cies a la demanda de components per l\xe2\x80\x99empresa SEAT. _NEWLINE_La d\xc3\xa8cada del 1980 signific\xc3\xa0 la referman\xc3\xa7a d\xe2\x80\x99aquest sector gr\xc3\xa0cies als contractes subscrits amb les empreses Ford i General Motors. El 2005 el metall ocupava el 36% dels actius del sector industrial i era un sector capdavanter en la recuperaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de la ciutat. El sector qu\xc3\xadmic \xc3\xa9s representat quasi exclusivament per l\xe2\x80\x99empresa Pirelli. Des del principi de la d\xc3\xa8cada del 1920, aquesta empresa ha tingut una gran import\xc3\xa0ncia per l\xe2\x80\x99estabilitat de la seva ocupaci\xc3\xb3 i perqu\xc3\xa8 ha donat feina a un bon nombre de quadres t\xc3\xa8cnics i peons. La f\xc3\xa0brica \xc3\xa9s situada al costat de la carretera de Manresa a Sant Joan de Vilatorrada. La transformaci\xc3\xb3 del cautx\xc3\xba i les mat\xc3\xa8ries pl\xc3\xa0stiques era el 2005 l\xe2\x80\x99activitat industrial que ocupava m\xc3\xa9s treballadors (23,4% sobre l\xe2\x80\x99ocupaci\xc3\xb3 del sector secundari). La ind\xc3\xbastria aliment\xc3\xa0ria es presenta bastant fraccionada. Aquest sector aparegu\xc3\xa9 a partir de la transformaci\xc3\xb3 i la comercialitzaci\xc3\xb3 dels excedents agraris comarcals. Hom elabora, principalment, vins, galetes, pinsos, conserves i congelats. La ind\xc3\xbastria de la pell completa el conjunt de les activitats manresanes d\xe2\x80\x99un cert pes econ\xc3\xb2mic. En aquest sector cal destacar l\xe2\x80\x99empresa de cal\xc3\xa7ats Pielsa, d\xe2\x80\x99origen local, que tanc\xc3\xa0 el 1996. En plena euf\xc3\xb2ria del proc\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99industrialitzaci\xc3\xb3 de la ciutat, Llu\xc3\xads Plana i Roca i Antoni Arderiu i Pascual crearen, el 1921, l\xe2\x80\x99empresa Manufactures de la Pell (Pielsa). Aquesta empresa, que subministrava soles i premanufactures a altres companyies del sector, havia tingut un antecedent a la Casa Planas de Call\xc3\xbas (1886), la qual es dedicava a revestir de cuir els corretjams de les maquin\xc3\xa0ries de filar. La construcci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un sector important a la ciutat i la rodalia, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\xe2\x80\x99alt \xc3\xadndex d\xe2\x80\x99urbanitzaci\xc3\xb3 que es desenvolupa en aquesta zona. Les obres constructives que es fan actualment estan relacionades amb les instal\xc2\xb7lacions d\xe2\x80\x99equipaments, la infraestructura de la xarxa vi\xc3\xa0ria i els habitatges unifamiliars. Pel que fa a l\xe2\x80\x99oferta de s\xc3\xb2l industrial, la ciutat disposa dels pol\xc3\xadgons de Bufalvent, dels Dolors i del Pont Nou, i les zones industrials Passeig del Riu i els Comdals. El 2002 s\xe2\x80\x99inaugur\xc3\xa0 una planta de compostatge de residus, la primera instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquest tipus de la comarca.\n_START_SECTION_\nEl comer\xc3\xa7 i les finances\n_START_PARAGRAPH_\nManresa sempre ha exercit una clara influ\xc3\xa8ncia comercial i de serveis sobre una extensa \xc3\xa0rea del centre del pa\xc3\xads. L\xe2\x80\x99any 1890 hi havia 205 comer\xc3\xa7os a la ciutat i el 2005 havia augmentat a 559. L\xe2\x80\x99exemple m\xc3\xa9s representatiu de la modernitzaci\xc3\xb3 del comer\xc3\xa7 de la capital del Bages va ser la fundaci\xc3\xb3 dels Grans Magatzems Jorba (1904), que fins despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil espanyola no inaugur\xc3\xa0 els grans magatzems situats al xamfr\xc3\xa0 de la Muralla del Carme amb el Carrer Nou. Aquests magatzems tancaren les seves portes l\xe2\x80\x99any 1984 quan formaven part de la cadena Europrix. Als barris vells de la ciutat, hom troba una caracter\xc3\xadstica activitat comercial. Les botigues abunden a tots els carrers, molt m\xc3\xa9s als m\xc3\xa9s c\xc3\xa8ntrics. El carrer de Sobre-roca, que fins ben entrat el segle\xc2\xa0xx fou el millor de Manresa, i el de Sant Miquel conserven l\xe2\x80\x99antiga dedicaci\xc3\xb3 preferent i el prestigi comercial, com tamb\xc3\xa9 el Carrer Nou i el del Born o el d\xe2\x80\x99\xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0. Com a exemple de la nova filosofia comercial hom destaca l\xe2\x80\x99hipermercat Carrefour (1991) i les galeries Ol\xc3\xadmpia (1990). Dues s\xc3\xb3n les fires tradicionals i comercials que se celebren a la ciutat de Manresa: la de l\xe2\x80\x99Ascensi\xc3\xb3 i la de Sant Andreu, fundades pels privilegis de Pere II, el 1283, i Jaume II, el 1311, respectivament. Aquestes fires s\xe2\x80\x99han convertit des de fa anys en diades de festa comercial. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit aconseguit per la fira de l\xe2\x80\x99Ascensi\xc3\xb3 (maig) en les edicions del 1980 i 1981 va fer plantejar la necessitat de dotar la ciutat d\xe2\x80\x99un recinte firal permanent. El 1986, amb la celebraci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Expo-Bages (maig), es va inaugurar oficialment el palau firal, al sector del Guix, que ha potenciat l\xe2\x80\x99oferta de fires de la ciutat. Coincidint amb la fira de Sant Andreu, que t\xc3\xa9 lloc als volts de l\xe2\x80\x99\xc3\xbaltim diumenge de novembre, hom organitza Expo-Neu (1986). El tercer cap de setmana de febrer se celebra la Fira de l\xe2\x80\x99Aixada Mercat Medieval. Els mercats setmanals de Manresa es localitzaven tradicionalment a la muralla del Carme, a la pla\xc3\xa7a Major i a la pla\xc3\xa7a del Carme. La construcci\xc3\xb3 del mercat municipal de Puigmercadal (1987) va restar import\xc3\xa0ncia a aquests mercats ambulants. D\xe2\x80\x99altra banda, a poc a poc s\xe2\x80\x99ha anat consolidant el mercat setmanal del dimarts a la Font dels Capellans. La ciutat disposa de dos mercats municipals m\xc3\xa9s: el mercat municipal de la Sagrada Fam\xc3\xadlia (1983) i el mercat municipal del Pujolet (1986). El dijous se celebra el mercat de la Flor Tallada a la Pla\xc3\xa7a Europa i els dissabtes el de Productes agraris a les places Major, Planter i del Mercat._NEWLINE_Manresa es destaca pel fet de ser una ciutat amb un variat aspecte monumental, que es complementa amb el parc de l\xe2\x80\x99Agulla, inaugurat el 1977, cosa que la converteix en un interessant centre tur\xc3\xadstic de l\xe2\x80\x99interior. La ciutat disposa de diversos establiments hotelers i un alberg. D\xe2\x80\x99altra banda, un dels serveis amb m\xc3\xa9s tradici\xc3\xb3 s\xc3\xb3n les institucions financeres. Ja l\xe2\x80\x99any 1881 hom fund\xc3\xa0 el Banc de Manresa, entitat que don\xc3\xa0 suport a la construcci\xc3\xb3 del Ferrocarril Econ\xc3\xb2mic de Manresa a Berga. L\xe2\x80\x99any 1967 es cre\xc3\xa0 la societat an\xc3\xb2nima Banc Mercantil de Manresa, que adquir\xc3\xad la Banca Padr\xc3\xb3 i arrib\xc3\xa0 a tenir una xarxa de 45 sucursals. Antigament la ciutat era el centre social de la Caixa d\xe2\x80\x99Estalvis de Manresa (fundada el 1863), que es va fusionar amb Caixa Tarragona i Caixa Catalunya per a convertir-se en a nova CatalunyaCaixa, actualment propietat del banc BBVA.\n_START_SECTION_\nEl barri antic\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli antic de Manresa \xc3\xa9s una obra inclosa en l\'Inventari del Patrimoni Arquitect\xc3\xb2nic de Catalunya en el seu conjunt. El barri es desenvolupa en arcs conc\xc3\xa8ntrics, partint dels eixos dels dos turons: Puigcardener i Puigmercadal. Els carrers que el componen s\xc3\xb3n estrets i tortuosos (urbanisme medieval), respiren i s\xc3\xb3n presidits per un parell de places importants i diverses placetes secund\xc3\xa0ries._NEWLINE_Est\xc3\xa0 ubicat en el centre, no topogr\xc3\xa0fic del pla, sin\xc3\xb3 comercial i administratiu, de la ciutat. T\xc3\xa9 l\'origen en un poblet ib\xc3\xa8ric. Al segle\xc2\xa0xiii, la seva muralla allargava el per\xc3\xadmetre incloent els primers ravals de la ciutat medieval: la plana de Sant Miquel, la Vilanova, el Born i les Piques, el llarg carrer de sobre-roca i la cuitaria (sta. Ll\xc3\xbacia). Ha estat una zona molt malmesa als segles xviii-xix, i les posteriors reconstruccions han estat pr\xc3\xa0ctiques i pobres. Edificis de quatre plantes i fa\xc3\xa7anes arrebossades. Hi trobem monuments civils i eclesi\xc3\xa0stics molt importants i representatius.\n_START_SECTION_\nParcs\n_START_PARAGRAPH_\nA Manresa hi ha m\xc3\xa9s de 40 parcs, la majoria dels quals infantils. No obstant aix\xc3\xb2, els dos parcs m\xc3\xa9s grans s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents:\n_START_SECTION_\nParc de l\'Agulla\n_START_PARAGRAPH_\nEl Parc de l\'Agulla es troba als afores de Manresa, en direcci\xc3\xb3 Santpedor. El parc neix amb la construcci\xc3\xb3 del llac de l\'Agulla, que\xc2\xa0es va construir entre el 1966 i 1974, despr\xc3\xa9s de ser revestit totalment amb lloses de formig\xc3\xb3. El llac t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 64.000 m\xc2\xb2 i una capacitat de 200.000 m3 que assegura una reserva per a Manresa per m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99una setmana._NEWLINE_El llac est\xc3\xa0 envoltat per el parc de 688 arbres de vint esp\xc3\xa8cies diferents i, a m\xc3\xa9s, s\xe2\x80\x99hi poden practicar algunes activitats esportives relacionades amb l\xe2\x80\x99aigua. En el parc hi trobem el Centre de Visitants del Parc de la S\xc3\xa9quia, un bar, un quiosc de gelats i zones de jocs infantils.\n_START_SECTION_\nParc de la S\xc3\xa9quia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Parc de la S\xc3\xa9quia ha adequat tot l\xe2\x80\x99entorn del canal medieval perqu\xc3\xa8 el visitant pugui descobrir un territori amb un ric patrimoni i amb hist\xc3\xb2ries llegend\xc3\xa0ries. Per aix\xc3\xb2 s\xe2\x80\x99han instal\xc2\xb7lat uns equipaments b\xc3\xa0sics que faciliten la visita i la interpretaci\xc3\xb3 dels llocs m\xc3\xa9s interessants._NEWLINE_A banda del propi canal que porta l\xe2\x80\x99aigua de Balsareny a Manresa, els equipaments que configuren el Parc de la S\xc3\xa9quia s\xc3\xb3n el Centre de Visitants, el Centre de l\xe2\x80\x99Aigua de Can Font i el Museu de la T\xc3\xa8cnica de Manresa.\xc2\xa0_NEWLINE_\xc3\x89s una ruta amb activitats complement\xc3\xa0ries per fer i presenta una oferta l\xc3\xbadica variada. De fet, el Parc de la S\xc3\xa9quia \xc3\xa9s el fil conductor de diversos equipaments patrimonials i l\xc3\xbadics, que es troben a prop del seu tra\xc3\xa7at.\n_START_SECTION_\nPou de Llum\n_START_PARAGRAPH_\nPou de Llum \xc3\xa9s un monument en forma d\xe2\x80\x99espiral instal\xc2\xb7lat el 2008 amb motiu del projecte Del Cardener a l\xe2\x80\x99Ant\xc3\xa0rtida (2001-2004), de l\xe2\x80\x99artista xil\xc3\xa8 Fernando Prats. Inclou, al seu interior, una perforaci\xc3\xb3 de 15 metres de fond\xc3\xa0ria, que simbolitza la connexi\xc3\xb3 amb altres punts de la Terra, a trav\xc3\xa9s de l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia m\xc3\xadstica. Est\xc3\xa0 situat a l\xe2\x80\x99esplanada de la Balconada de Sant Pau, i \xc3\xa9s identificat per alguns com l\xe2\x80\x99escenari on Ignasi tingu\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99Ex\xc3\xadmia Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, entesa com a primera visi\xc3\xb3 dels Exercicis i com a intu\xc3\xafci\xc3\xb3 de la fundaci\xc3\xb3 de la Companyia de Jes\xc3\xbas.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA Manresa hi ha una \xc3\xa0mplia oferta d\xe2\x80\x99ensenyament primari, secundari, de batxillerat i de formaci\xc3\xb3 professional.A m\xc3\xa9s, es poden realitzar estudis universitaris a l\xe2\x80\x99Escola Polit\xc3\xa8cnica Superior d\'Enginyeria de Manresa de la Universitat Polit\xc3\xa8cnica de Catalunya, a la Fundaci\xc3\xb3 Universit\xc3\xa0ria del Bages de Ci\xc3\xa8ncies de la Salut i a l\xe2\x80\x99Escola Universit\xc3\xa0ria d\xe2\x80\x99Estudis Empresarials de Manresa, adscrita a la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Barcelona, a l\xe2\x80\x99Escola Joviat al Centre Tecnol\xc3\xb2gic de Manresa i a la UOC. Dependent del patronat municipal, hi ha el Conservatori Municipal de M\xc3\xbasica de Manresa i l\xe2\x80\x99Escola d\xe2\x80\x99Art de Manresa. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99oferta d\xe2\x80\x99ensenyament a la ciutat es completa amb l\xe2\x80\x99Escola Hospital\xc3\xa0ria i el Centre de Formaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Adults Jacint Carri\xc3\xb3 i Vilaseca, l\xe2\x80\x99Escola Agr\xc3\xa0ria de Manresa, l\xe2\x80\x99Escola Oficial d\xe2\x80\x99Idiomes, l\xe2\x80\x99Institut Europeu de Formaci\xc3\xb3 Empresarial. A la Casa de la Natura del Bages (1984), amb seu a la Culla \xe2\x80\x94una masia fortificada datada del segle\xc2\xa0xiv\xe2\x80\x94, hom pot realitzar estudis sobre natura, coneixement del medi natural i rural de la comarca i educaci\xc3\xb3 ambiental.\n_START_SECTION_\nMuseus\n_START_PARAGRAPH_\nManresa compta amb vuit museus o espais muse\xc3\xadstics, que abasten diferents \xc3\xa0rees i \xc3\xa8poques. El m\xc3\xa9s conegut \xc3\xa9s el Museu Comarcal de Manresa, que, inaugurat el 1896, mostra diverses col\xc2\xb7leccions que se centren en l\xe2\x80\x99art i la hist\xc3\xb2ria de Manresa, el Bages i Catalunya. El museu inclou un recorregut en el temps des de la prehist\xc3\xb2ria fins a l\'actualitat._NEWLINE_Els altres museus i espais muse\xc3\xadstics de la ciutat s\xc3\xb3n el Museu de la T\xc3\xa8cnica de Manresa, el Museu Hist\xc3\xb2ric de la Seu, el Museu de Geologia Valent\xc3\xad Miserachs, la Fundaci\xc3\xb3 Mestres Cabanes, el Centre d\'Interpretaci\xc3\xb3 del carrer del Bal\xc3\xa7, i l\'Espai 1522: la ciutat d\'Ignasi.\n_START_SECTION_\nCinemes\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos cinemes de Manresa s\xc3\xb3n el Bages Centre i el Conservatori/Cineclub. El Bages Centre, situat a l\'\xc3\xa0rea d"els Trullols", compta amb uns multi-cinemes amb 12 sales on es projecten les novetats cinematogr\xc3\xa0fiques. El Conservatori/Cineclub \xc3\xa9s el cinema m\xc3\xa9s antic, on els diumenges de cada dues setmanes s\'hi projectes pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules en versi\xc3\xb3 original.\n_START_SECTION_\nFires i festes\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes de les seves festivitats i revetlles m\xc3\xa9s populars s\xc3\xb3n:\n_START_SECTION_\nMitjans de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal peri\xc3\xb2dic impr\xc3\xa8s de Manresa \xc3\xa9s el Regi\xc3\xb37, que en el seu \xc3\xa0mbit tamb\xc3\xa9 inclou la resta de la Catalunya Central. Els altres peri\xc3\xb2dics de la ciutat s\xc3\xb3n digitals, entre els quals destaquen el diari de Manresa, Manresainfo.cat, el Punt Avui Manresa i Vilaweb (Manresa), entre altres. _NEWLINE_Quant als mitjans audiovisuals, els canals de televisi\xc3\xb3 de la ciutat s\xc3\xb3n TV Manresa i el Canal Taronja, i la r\xc3\xa0dio local \xc3\xa9s Radio Manresa S.A.\n_START_SECTION_\nEsport\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esport estrella de la ciutat \xc3\xa9s el basquetbol; el principal equip \xc3\xa9s el B\xc3\xa0squet Manresa, que va ser fundat l\'any 1931 i actualment disputa la lliga ACB. L\'equip va guanyar la temporada 1997/1998. Els partits es juguen al Pavell\xc3\xb3 Nou Congost, que t\xc3\xa9 una capacitat de 5.000 espectadors. _NEWLINE_Altres esports destacats a la ciutat s\xc3\xb3n el futbol, amb el Centre d\'Esports Manresa que juga a la Primera Catalana de Futbol. La ciutat tamb\xc3\xa9 comptava fins al 2013 amb un club de nataci\xc3\xb3, el Club Nataci\xc3\xb3 Manresa. A la ciutat tamb\xc3\xa9 hi ha altres clubs esportius menors.  _NEWLINE_Manresa compta amb molts camps i pavellons esportius de tota classe: un camp d\'atletisme, un camp de beisbol, nou camps de futbol, un camp de golf, un camp de rugbi, un camp de tir, vuit pavellons poliesportius, sis piscines cobertes, tres piscines d\'estiu, una pista de monopat\xc3\xad, tres pistes de p\xc3\xa0del, nou pistes de petanca, una pista de tennis, sis pistes poliesportives, un roc\xc3\xb2drom i disset gimnasos.\n_START_SECTION_\nSalut\n_START_PARAGRAPH_\nEl Centre d\'Atenci\xc3\xb3 Prim\xc3\xa0ria Bages (CAP Bages) \xc3\xa9s un CAP II de Manresa de la xarxa sanit\xc3\xa0ria p\xc3\xbablica gestionat per l\'Institut Catal\xc3\xa0 de la Salut. \xc3\x89s un centre de refer\xc3\xa8ncia al Bages d\'atenci\xc3\xb3 especialitzada. A final de l\'any 2008 van comen\xc3\xa7ar obres d\'ampliaci\xc3\xb3 i remodelaci\xc3\xb3 de l\'edifici per millorar la qualitat assistencial i el confort, que inclouen la reubicaci\xc3\xb3 dels professionals i dels serveis de l\'equip d\'atenci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria (EAP) Manresa-2, anteriorment situat al CAP Pla\xc3\xa7a Catalunya, el 2011. Actualment, d\xc3\xb3na cobertura a una poblaci\xc3\xb3 de 152.000 persones.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nDes dels temps medievals, la ciutat de Manresa \xc3\xa9s punt de conflu\xc3\xa8ncia de vies de comunicaci\xc3\xb3 i lligam entre el litoral catal\xc3\xa0 i els Prepirineus; \xc3\xa9s el nus de comunicacions m\xc3\xa9s important de l\xe2\x80\x99interior de Catalunya. Les principals vies d\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s a la ciutat s\xc3\xb3n: la C-16, que comunica Manresa cap al nord amb Guardiola de Bergued\xc3\xa0 i cap al sud, a trav\xc3\xa9s del congost del Cairat, amb Abrera; la C-37 de Manresa a Igualada; la C-55 de Manresa a Solsona; la C-25 de Manresa a Vic; l\xe2\x80\x99autopista C-16 de Terrassa a Manresa (1989), que amb 33,5 km de longitud forma part de la xarxa integrada en l\xe2\x80\x99itinerari europeu E-09; i l\xe2\x80\x99Eix Transversal. Altres carreteres locals comuniquen el cap comarcal amb diversos indrets del Bages._NEWLINE_Els ferrocarrils tamb\xc3\xa9 foren un element cabdal en la consolidaci\xc3\xb3 de Manresa com a ciutat industrial i com a centre comercial i de serveis d\xe2\x80\x99abast supracomarcal. El ferrocarril arrib\xc3\xa0 a Manresa l\xe2\x80\x99any 1859, i la construcci\xc3\xb3 de la l\xc3\xadnia de via estreta de Manresa a Berga, l\xe2\x80\x99any 1883, refor\xc3\xa7\xc3\xa0 encara m\xc3\xa9s el paper de la ciutat. Dues l\xc3\xadnies f\xc3\xa8rries arriben a la ciutat de Manresa: RENFE, que comunica Manresa amb Barcelona, d\xe2\x80\x99una banda, i amb Lleida i Saragossa, de l\xe2\x80\x99altra, i que t\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 a la carretera vella de Manresa a Abrera, i els FGC, amb les estacions de Manresa-Alta, Estaci\xc3\xb3 Bus, Manresa-Viladordis i Manresa-Baixador.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_Manresa              _NEWLINE_Manresa-Alta              _NEWLINE_Manresa Baixador              _NEWLINE_Manresa Viladordis\n_START_SECTION_\nTransport urb\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl transport urb\xc3\xa0 de Manresa est\xc3\xa0 format per la xarxa d\'autob\xc3\xbas que funciona en dies feiners i consta de sis l\xc3\xadnies. Cinc d\xe2\x80\x99aquestes l\xc3\xadnies connecten les zones m\xc3\xa9s perif\xc3\xa8riques de la ciutat amb el centre i la sisena l\xc3\xadnia, anomenada perimetral, realitza el recorregut que enlla\xc3\xa7a l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 de RENFE, l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99autobusos, l\xe2\x80\x99hospital Sant Joan de D\xc3\xa9u i el mercat de la Sagrada Fam\xc3\xadlia. Els diumenges i els dies festius, la l\xc3\xadnia F realitza un llarg recorregut que serveix per connectar una \xc3\xa0mplia part de Manresa amb el centre de la ciutat.'