b"\n_START_ARTICLE_\nBolulla\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu terme, 13,6 km\xc2\xb2, est\xc3\xa0 enclavat en la vall de T\xc3\xa0rbena, al peu de la Penya de l'Or i en ell podem trobar les coves de la Pataeta i de la Renyinyosa i, en la Penya del Castellet, les restes del despoblat i el castell de Garx._NEWLINE_El relleu \xc3\xa9s molt muntanyenc i forma una esp\xc3\xa8cie de vall d'orientaci\xc3\xb3 NO-SE solcada pels barrancs de la Canal i del Negre, que conflu\xc3\xafxen en el terme de Castell de Castells per a formar el riu de Bolulla, el qual s'unix al del'Algar en el terme de Callosa d'en Sarri\xc3\xa0. La vall tanca pel nord i nord-oest una successi\xc3\xb3 de tossals alts, entre els quals destaquen la Penya de Medoc (762 m), la Penya del Castellet (743 m) i la Penya de les Vinyes (644 m) que els separa de T\xc3\xa0rbena. Per l'oest s'al\xc3\xa7a la serra de la Xort\xc3\xa0 (1.124 m en el Morro Blau, frontera amb el Castell de Guadalest) que es perllonga despr\xc3\xa9s per la serra de l'Or (663 m), la qual fa de frontera natural amb Callosa. En l'extrem interior de la vall, el Coll del Xorquet aprofita com a via de comunicacions pel vell cam\xc3\xad de ferradura que duia a Castell de Castells. La major part de la superf\xc3\xadcie municipal est\xc3\xa0 coberta de s\xc3\xb2ls trencats i rocosos, sobretot els quals creix una vegetaci\xc3\xb3 de pins i matolls.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmits\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Bolulla limita amb els de Callosa d'en Sarri\xc3\xa0, el Castell de Guadalest i T\xc3\xa0rbena (a la mateixa comarca); i Castell de Castells (a la Marina Alta).\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nPer a arribar al municipi cal prendre la carretera CV-715 des de Callosa.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'origen de Bolulla \xc3\xa9s una alqueria isl\xc3\xa0mica que fou conquistada per Jaume I en 1254 i donada a la mitra de Val\xc3\xa8ncia. Juntament amb Alcia i Garx, avui despoblats, formava la baronia de Bolulla. En 1609 per culpa de l'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos va quedar despoblat; en 1646 hi havia 14 fam\xc3\xadlies. Al segle XIX la poblaci\xc3\xb3 havia crescut fins als 1.074 habitants per\xc3\xb2 l'emigraci\xc3\xb3 del XX va delmar la poblaci\xc3\xb3 fins a la situaci\xc3\xb3 actual: 357 habitants, de gentilici bolullers en el cens de 2003.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat econ\xc3\xb2mica ha estat centrada hist\xc3\xb2ricament a l'agricultura de sec\xc3\xa0, i amb important pres\xc3\xa8ncia de la ramaderia.\n_START_SECTION_\nEdificis d'inter\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli urb\xc3\xa0 no ha enregistrat el pas del temps i conserva la tranquil\xc2\xb7litat pr\xc3\xb2pia dels xicotets pobles de muntanya. Hi ha l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Josep, del segle XVIII.\n_START_SECTION_\nFestes\n_START_PARAGRAPH_\nLes festes patronals se celebren entre el 18 i el 21 d'agost en honor a sant Josep i a la Mare de D\xc3\xa9u dels Dolors. S'organitzen actes religiosos (missa i process\xc3\xb3) i populars (revetlles, sopars, partides de pilota valenciana, focs d'artifici, etc.)\n_START_SECTION_\nGastronomia i artesania\n_START_PARAGRAPH_\nDestaca la paella valenciana, arr\xc3\xb2s amb fesols i penques, minxos, faves sacsades i coques. En l'artesania se solen esmentar les toquetes de llana, els productes de ganxet i els cabassos de palma."