b"\n_START_ARTICLE_\nSant Pere de Savella\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Savella s'al\xc3\xa7a a red\xc3\xb3s del petit nucli, ara deshabitat, de Savella, situat a la part occidental del municipi de Conesa. Es tracta d'un edifici rom\xc3\xa0nic, la construcci\xc3\xb3 del qual pot situar-se vers la fi del segle XII o l'inici del XIII. Posteriorment, va experimentar diverses modificacions centrades d'una manera aproximada al llarg dels segles XV i XVII._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia t\xc3\xa9 una sola nau, coberta per volta de can\xc3\xb3 seguit lleugerament apuntada, que acaba en un absis semicircular cobert amb volta semiesf\xc3\xa8rica. Al mur nord s'hi afeg\xc3\xad, al segle XIV, una petita capella de planta rectangular que s'obre a la nau per un arc apuntat. Tot l'interior de l'edifici \xc3\xa9s enguixat i pintat. El presbiteri, elevat en relaci\xc3\xb3 al s\xc3\xb2l de la nau, cont\xc3\xa9 un retaule del segle XVII-XVIII, on es va col\xc2\xb7locar una imatge de Sant Pere. L'exterior de l'edifici, fet amb carreus for\xc3\xa7a regulars, \xc3\xa9s llis, amb l'\xc3\xbanica excepci\xc3\xb3 de la porta d'acc\xc3\xa9s, oberta al mur sud. L'aspecte actual d'aquesta portada no respon a un per\xc3\xadode \xc3\xbanic de construcci\xc3\xb3._NEWLINE_Del primer moment conserva la porta d'arc de mig punt lleugerament capal\xc3\xa7at, formada per l'arquivolta i l'arc exterior, que recolzen sobre impostes. En \xc3\xa8poca posterior s'obr\xc3\xad una altra porta adovellada dintre de la primitiva, i es va omplir amb carreus l'espai que quedava entre la nova porta i l'arquivolta rom\xc3\xa0nica._NEWLINE_La teulada de la nau \xc3\xa9s a dues vessants. Damunt del carener hi ha un campanar barroc d'espadanya, coronat amb esteles funer\xc3\xa0ries provinents del cementiri._NEWLINE_El portal d'acc\xc3\xa9s a l'esgl\xc3\xa9sia, obert al mur sud, \xc3\xa9s de mig punt i lleugerament capal\xc3\xa7at. L'exterior de l'arc \xc3\xa9s adovellat i a l'interior el seu per\xc3\xadmetre \xc3\xa9s recorregut per una arquivolta de secci\xc3\xb3 quasi circular. La seva base, a banda i banda, la constitueixen dos capitells que reposen sobre dues columnes, respectivament. A la part inferior d'aquestes, dos carreus de pedra, matusserament tallats, fan funcions de podi. Els capitells mostren una ornamentaci\xc3\xb3 molt poc h\xc3\xa0bil. Hi veiem a cada un d'ells una au amb ales esteses, situada a l'angle exacte del capitell de manera que cada ala ocupa part de les dues cares visibles de la pe\xc3\xa7a. La decoraci\xc3\xb3 es completa amb unes figures humanes molt esquematitzades._NEWLINE_La imatge de sant Pere es va col\xc2\xb7locar al retaule del  segle XVII-XVIII, contingut en el presbiteri, el qual es troba elevat en relaci\xc3\xb3 al s\xc3\xb2l de la nau. El Sant \xc3\xa9s de dimensions naturals (1,75 m), i fou molt venerat pels fidels dels pobles ve\xc3\xafns. \xc3\x89s una escultura g\xc3\xb2tica, tallada en pedra, que cal situar vers la fi del segle XIV o comen\xc3\xa7aments del XV. A la m\xc3\xa0 dreta porta com a atribut les claus, i e l'esquerra el llibre. L'escultura, tot i estar afectada de certs convencionalismes, (\xc3\xa9s mot peculiar el mode de l'artista de fer els cabells i les barbes), t\xc3\xa9 una innegable qualitat. El plegat del vestit \xc3\xa9s delicat i l'acabat final fa pensar en un escultor que, tot i no ser excepcional, tenia un bon ofici. La policromia que conserva la imatge no sembla origin\xc3\xa0ria, potser va ser repintada tardanament que es va instal\xc2\xb7lar el retaule en el qual est\xc3\xa0 col\xc2\xb7locada._NEWLINE_La pica beneitera est\xc3\xa0 tallada en pedra, de forma troncoc\xc3\xb2nica i rebuidada en el seu interior. Les mides no poden ser detallades donat que la pe\xc3\xa7a ha desaparegut i desconeixem on pot guardar-se. A les quatre cares de la pica van ser-hi tallades en relleu figures humanes. El seu estil \xc3\xa9s id\xc3\xa8ntic al que apareix en els dos capitells a banda i banda del portal d'acc\xc3\xa9s a l'esgl\xc3\xa9sia. El treball escult\xc3\xb2ric \xc3\xa9s molt matusser i palesa poc ofici alhora que una evident manca de recursos._NEWLINE_Moss\xc3\xa8n Andreu Balcells va escriure uns Goigs per a Sant Pere de Savella, amb m\xc3\xbasica del mestre Antoni P\xc3\xa9rez.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSavella va colonitzar-se a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del desmembrament progressiu del primitiu terme assignat al castell de Fores a mitjans del s. XI. Es documenta el castell del lloc ja l'any 1079. L'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica deuria bastir-se a darrers del segle XII malgrat que la primera not\xc3\xadcia que podem referir d'ella correspon al 1330._NEWLINE_\xc3\x89s evident que la mateixa m\xc3\xa0 que va esculpir el dos capitells del portal, obr\xc3\xa0 igualment la pica beneitera que fins fa uns anys va conservar-se a l'interior de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_De la imatge de sant Pere no en consten not\xc3\xadcies referents a la seva comanda. Tot i aix\xc3\xad, pel seu estil ha de correspondre a finals del segle XIV._NEWLINE_La pica beneitera \xc3\xa9s contempor\xc3\xa0nia a la f\xc3\xa0brica de l'edifici, atesa a la proximitat estil\xc3\xadstica assenyalada en relaci\xc3\xb3 als capitells del portal."