b'\n_START_ARTICLE_\nSintagma nominal\n_START_SECTION_\nEls modificadors anteriors i posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nPot haver-hi quatre tipus de grup nominal: el cap sol (\xc2\xabpomes\xc2\xbb), el cap amb els modificadors anteriors (\xc2\xabAquelles cinc belles pomes lluents d\'en Joan\xc2\xbb), amb el cap amb modificadors posteriors(\xc2\xabpomes damunt la cadira"), i l\'estructura completa amb modificadors anteriors, el cap i modificadors posteriors, com s\'indica a dalt. En aquest exemple, els modificadors anteriors caracteritzen el cap en el que es coneix com el nivell superior (vegeu Nivell m\xc3\xa9s avall). En algunes gram\xc3\xa0tiques tradicionals, tots aquests elements, llevat de \xc2\xabaquelles\xc2\xbb, fan refer\xc3\xa8ncia als adjectius, per\xc3\xb2, cadascun t\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3 gramatical molt diferent. Un ep\xc3\xadtet indica alguna qualitat del cap: \xc2\xablluents\xc2\xbb \xc3\xa9s un ep\xc3\xadtet experimentador, ja que descriu un qualitat objectiva que tots podem experimentar; al contrari, \xc2\xabbelles\xc2\xbb \xc3\xa9s un ep\xc3\xadtet interpersonal, ja que expressa l\'actitud subjectiva del parlant envers les pomes i, per tant, en part una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la relaci\xc3\xb3 entre el parlant i l\'oient. Els ep\xc3\xadtets interpersonals solen precedir els experimentadors dins el grup nominal.\n_START_SECTION_\nNivell\n_START_PARAGRAPH_\nEls modificadors posteriors contenen informaci\xc3\xb3 que \xc3\xa9s subcategoritzada. A l\'exemple original anterior, \xc2\xabde damunt la cadira\xc2\xbb \xc3\xa9s una frase preposicional incrustada dins el grup nominal; aquesta frase preposicional cont\xc3\xa9 un grup nominal (\xc2\xabla cadira\xc2\xbb), que compr\xc3\xa8n el cap (\xc2\xabcadira\xc2\xbb), i un d\xc3\xadctic (\xc2\xabla\xc2\xbb), que indica si es refereix a algun subgrup espec\xc3\xadfic en el cap. Al contrari, \xc2\xabAquelles\xc2\xbb \xc3\xa9s un d\xc3\xadctic de nivell superior i s\'aplica al cap de nivell m\xc3\xa9s alt, \xc2\xabpomes\xc2\xbb; i aqu\xc3\xad \xc2\xabaquelles\xc2\xbb vol dir \xc2\xabVost\xc3\xa8 sap a quines pomes em referesc: a les d\'all\xc3\xa0\xc2\xbb. _NEWLINE_L\'escriptura sol presentar l\'alternativa de nominalitzar una construcci\xc3\xb3. Per exemple, cada unitat de la llista seg\xc3\xbcent comen\xc3\xa7a amb un verb (en negreta):_NEWLINE_A l\'hora de preparar un article destacat, cal que els viquipedistes copi\xc3\xafn i editin el text, comprovin la neutralitat de tots els punts de vista, garantesquin que no hi ha continguts que no siguin lliures, i organitzin el material en seccions segons la l\xc3\xb2gica._NEWLINE_Aquests verbs es podrien nominalitzar per transmetre el sentit m\xc3\xa9s formal, permanent, estable d\'una acci\xc3\xb3 o proc\xc3\xa9s, com si cadascun fos un objecte o cosa, en lloc del sentit de fer actiu, din\xc3\xa0mic, transm\xc3\xa8s pels verbs en subjuntiu:_NEWLINE_La preparaci\xc3\xb3 d\'un candidat a article destacat requereix la c\xc3\xb2pia i edici\xc3\xb3 del text, la comprovaci\xc3\xb3 de la neutralitat de tots els punts de vista, la garantia que no hi ha continguts que no siguin lliures i l\'organitzaci\xc3\xb3 del material seccions segons la l\xc3\xb2gica._NEWLINE_La nominalitzaci\xc3\xb3 de les accions i dels processos \xc3\xa9s una mica m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent en el llenguatge escrit, que tendeix a expressar els significats com a estats m\xc3\xa9s estables, permanents. Per contra, el primer exemple de dalt, en el qual les accions o processos s\'expressen com a verbs, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s corrent en el llenguatge parlat. Tant en l\'escrit com en l\'oral, el cost d\'aquestes nominalitzaci\xc3\xb3 en el major nombre de paraules i en una construcci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s elaborada- s\'han de sospesar amb l\'avantatge de transmetre els subtils diferents punts de vista.\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estructura del sintagma nominal pot adoptar diverses formes. S\'anomena sintagma monorr\xc3\xa8mic si nom\xc3\xa9s consta del nucli, que \xc3\xa9s un nom o element equivalent (un pronom o un element que actua com a tal pel proc\xc3\xa9s de substantivaci\xc3\xb3. Si posseeix m\xc3\xa9s elements, aquests poden ser determinants o complements, que depenen del nucli (per aix\xc3\xb2 el sintagma nominal \xc3\xa9s conc\xc3\xa8ntric i endoc\xc3\xa8ntric: el nom d\xc3\xb3na nom a tot el grup i els elements sempre l\'acompanyen).'