b"\n_START_ARTICLE_\nProtobasc\n_START_SECTION_\nGram\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nMartinet va ser el primer que es va aproximar amb \xc3\xa8xit al sistema fonol\xc3\xb2gic del protobasc. En l'interior de paraula, en els pr\xc3\xa9stecs del llat\xc3\xad, el tret [+/- sonor] de les explosives es mantenia, per\xc3\xb2 en comen\xc3\xa7ament de paraula no succe\xc3\xafa aix\xc3\xad i tots resultaven sempre [+sonor] (per exemple, pacem > bake). S'havia proposat que en basc aquesta difer\xc3\xa8ncia nom\xc3\xa9s succe\xc3\xafa en l'interior de la paraula, per\xc3\xb2 no semblaria normal entre les lleng\xc3\xbces del m\xc3\xb3n. Martinet va portar al debat el sistema de les explosives del dan\xc3\xa8s, en qu\xc3\xa8 el tret no \xc3\xa9s [+/-sonor] sin\xc3\xb3 [fortis/lenis], o sigui, un fonema t\xc3\xa9 una realitzaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s forta i altra de m\xc3\xa9s feble. A part d'aix\xc3\xb2, cadasc\xc3\xba t\xc3\xa9 una pronunciaci\xc3\xb3 diferent depenent de la seva posici\xc3\xb3 forta (en comen\xc3\xa7ament de paraula) o feble (entre vocals). Les sonores llatines se'n suplien amb un o altre segons la seva posici\xc3\xb3. Luis Michelena va acceptar aquesta hip\xc3\xb2tesi i, a m\xc3\xa9s, la va ampliar a tot el sistema. Aix\xc3\xad, al costat dels parells de sibilants africades (fortes) i fricatives (lleus), i a m\xc3\xa9s del format per les vibrants, va proposar les formes fortes (/N/ i /L/) de /n/ i /l/. El fonema /N/ explica per qu\xc3\xa8 la nasal geminada (escrita nn) del llat\xc3\xad es mant\xc3\xa9 com a /n/ en el basc actual i la nasal simple del llat\xc3\xad ha desaparegut. De la mateixa manera, les /L/ avui es conserven com a /l/ i les que eren /l/ avui s\xc3\xb3n /r/ simples. Aquests processos de lenici\xc3\xb3 sembla que van succeir durant l'edat mitjana. A m\xc3\xa9s d'aix\xc3\xb2, Michelena va excloure la /m/ del sistema, perqu\xc3\xa8 era un so secundari (gaireb\xc3\xa9 sempre est\xc3\xa0 en lloc d'una /b/ influ\xc3\xafda per la proximitat d'una /n/); va excloure tamb\xc3\xa9 el fonema /p/ perqu\xc3\xa8 apareixia en distribuci\xc3\xb3 complement\xc3\xa0ria, i els fonemes palatals, els va considerar com a expressius. Segons aix\xc3\xb2, Michelena va proposar aquest sistema de consonants fortes-lleus que Lakarra tamb\xc3\xa9 accepta:_NEWLINE_/(p)/~/b/, /t/~/d/, /k/~/g/, /L/~/l/, /N/~/n/, /R/~/r/, /ts/~/s/, /tz/~/z/, a m\xc3\xa9s de l'aspiraci\xc3\xb3 /(h)/._NEWLINE_Joseba Lakarra ha descrit en nombrosos treballs un patr\xc3\xb3 protobasc antic de composici\xc3\xb3 de veus monos\xc3\xadl\xc2\xb7labes redoblades cap a l'esquerra, visible en mots moderns com gogor (de *gor) 'dur -a'; zezen (de *zen) 'brau'; zozo (de *zo) 'merla'; adar (de *dar \xe2\x86\x92 *da-dar) 'banya'; adats (de *dats \xe2\x86\x92 *da-dats) 'cabellera'; idi (de *di \xe2\x86\x92 *di-di) 'bou'; azal (de *zal \xe2\x86\x92 *za-zal) 'escor\xc3\xa7a'; eder (de *der \xe2\x86\x92 *de-der) 'bell -a'; odol (de *dol \xe2\x86\x92 *do-dol) 'sang'; ahantzi (de *nan \xe2\x86\x92 *na-nan \xe2\x86\x92 *anan-tz) 'oblidar'; har (de *nar \xe2\x86\x92 *na-nar \xe2\x86\x92 *anaR) 'cuc'; ihintz (de *nin \xe2\x86\x92 *ni-nin \xe2\x86\x92 *inin-tz) 'rosada'; ohol (de *nol \xe2\x86\x92 *no-nol \xe2\x86\x92 *onoL) 'post'; hur (de *nur \xe2\x86\x92 *nu-nur \xe2\x86\x92 *unuR) 'avellana'... Lakarra ha proposat el model sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic CVC (consonant-vocal-consonant) per al protobasc antic._NEWLINE_Koldo Mitxelena va realitzar un treball de reconstrucci\xc3\xb3 del protobasc dins la seva tesi doctoral Fon\xc3\xa9tica hist\xc3\xb3rica vasca (1961); hom pot citar entre altres fen\xc3\xb2mens el pas de /N/~/n/ i de /L/~/l/ intervoc\xc3\xa0liques a /l/~/r/ i a /n/~/h/ modernes en basc com\xc3\xba enara (de *eNala), 'bisca\xc3\xad', elai (de *eLana) 'oreneta'; ahari (de *(h)anari) 'marr\xc3\xa0'; ahuntz (de *(h)anuntz) 'cabra'; ardo (de *ardano) 'vi'; arpin (de *ardi-bini, lit. 'llengua d'ovella') 'plantatge'; artzain (de *ardi-zani) 'pastor d'ovelles'; arrain (de *arrani) 'peix'; mehe (de *bene) 'prim'; mihi (de *bini) 'llengua'; elai (de *eLana) 'oreneta'; hezur (de *enazur, *anezur?) 'os'; ikatz (de *enikatz o *inikatz) 'carb\xc3\xb3'; gazta (de *gaztana) formatge; ihi (de *ini) 'jonc'; ohoin (de *onoin) 'lladre'; orga (de *organa) 'carro'; sehi (de *seni) 'vassall, criat', 'servent dom\xc3\xa8stic'; suhi (de *suni) 'gendre'; zain (de *zani) 'guarda'; zi(i) (de *zini) 'gla'._NEWLINE_A partir de les caracter\xc3\xadstiques del verbs sint\xc3\xa8tics i de la posici\xc3\xb3 del participi i de la frase relativa, Ricardo G\xc3\xb3mez ha proposat l'ordre VSO (verb-subjecte-objecte) per al protobasc antic en lloc de l'ordre SOV (subjecte-objecte-verb) del basc modern._NEWLINE_Mitxelena va detallar el patr\xc3\xb3 de formaci\xc3\xb3 del verb antic; hom pot citar mod. jakin, 'saber' (de *e-aki-n), ibili, 'caminar' (de *e-biL-i), egon, 'estar' (de *e-go-n), izan, 'ser' (de *e-iza-n), joan, 'anar', i eraman, 'portar' (de *e-oa-n i de *e-ra-oa-n respectivament); *e-du-n, 'haver' com a participi de la flexi\xc3\xb3 verbal dut / det / dot, 'he'._NEWLINE_Alfontso Irigoien va fer remuntar la flexi\xc3\xb3 moderna di(n)ot, 'dic', di(n)ost, dinaust, 'm'ho diu', al participi *enau(t)si, que seria tamb\xc3\xa9 la base d'euskara, euskera, 'llengua basca'."