b"\n_START_ARTICLE_\nLa vocaci\xc3\xb3 de Sant Mateu\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUna d\xc3\xa8cada abans, el cardenal Matteo Contarelli havia deixat un fons i instruccions espec\xc3\xadfiques per a la decoraci\xc3\xb3 d'una capella basada en temes del seu sant patr\xc3\xb3. La decoraci\xc3\xb3 de la c\xc3\xbapula es va comen\xc3\xa7ar amb frescos de l'artista manierista de l'\xc3\xa8poca, un dels m\xc3\xa9s populars en aquells dies a Roma, Cavalier D'Arpino, anterior patr\xc3\xb3 de Caravaggio. Per\xc3\xb2, estant ocupat aquest pintor amb el mecenatge papal i real, el cardenal Francesco del Monte, patr\xc3\xb3 de Caravaggio i prefecte de la Fabbrica de sant Pere (oficina vaticana per a la propietat de l'esgl\xc3\xa9sia) va intervenir perqu\xc3\xa8 Caravaggio aconsegu\xc3\xads el seu primer gran enc\xc3\xa0rrec eclesi\xc3\xa0stic. _NEWLINE_La Vocaci\xc3\xb3 penja al costat oposat de El martiri de Sant Mateu. Entre els dos, a l'altar, hi ha La inspiraci\xc3\xb3 de sant Mateu (1602). Mentre el Martiri va ser possiblement el primer a comen\xc3\xa7ar-se, la Vocaci\xc3\xb3 va ser la primera a acabar-se. L'enc\xc3\xa0rrec d'aquestes dues pintures laterals daten de juliol de 1599, i el pagament final va ser fet al juliol de 1600. Els tres llen\xc3\xa7os de Caravaggio a la capella Contarelli representen un canvi decisiu del manierisme idealitzant del que d'Arpino va ser l'\xc3\xbaltim gran practicant, i l'art nou, m\xc3\xa9s naturalista representat per Caravaggio i Annibale Carracci: van ser molt influents en la seva \xc3\xa8poca._NEWLINE_Va ser una de les primeres pintures religioses, exposades al p\xc3\xbablic, en la qual es donava una representaci\xc3\xb3 realista. Les primeres dues pintures Contarelli van tenir una popularitat immensa, i van situar a Caravaggio entre els principals pintors del nou moviment naturalista a Roma.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nLa pintura representa la hist\xc3\xb2ria que es narra a l'Evangeli segons sant Mateu (Mateu 9:9): Jes\xc3\xbas va veure un home anomenat Mateu, assegut al despatx d'impostos, i li va dir: \xc2\xabSegueix-me\xc2\xbb, i Mateu es va aixecar i el va seguir. _NEWLINE_S'ha executat entorn de dos pl\xc3\xa0nols paral\xc2\xb7lels: el superior, ocupat nom\xc3\xa9s per una finestra, i l'inferior, en el qual es representa el moment prec\xc3\xads en el qual Crist apuntant a sant Mateu i el crida a l'apostolat. El sant est\xc3\xa0 assegut enfront d'una taula amb un grup de persones, vestides com els contemporanis de Caravaggio, com en una escena de taverna. El fet que vesteixin com en l'\xc3\xa8poca del pintor, i siguin pintures realistes, sense cap idealitzaci\xc3\xb3, transmet la percepci\xc3\xb3 de l'artista de l'actualitat de l'escena, la seva participaci\xc3\xb3 \xc3\xadntima en l'esdeveniment representat, mentre que de manera totalment antihist\xc3\xb2rica es posen justament a Crist i al mateix sant Pere, embolicats en una t\xc3\xbanica atemporal._NEWLINE_En aquesta pintura, Crist porta la llum veritable a aquest espai fosc dels recaptadors d'impostos. Per a accentuar la tensi\xc3\xb3 dram\xc3\xa0tica de la imatge i focalitzar sobre el grup dels protagonistes l'atenci\xc3\xb3 del que ho mira, recorre a l'expedient de submergir l'escena en una penombra tallada per rajos de llum blanca, que fa emergir els gestos, les mans, o part de la roba, i deixa gaireb\xc3\xa9 invisible la resta._NEWLINE_Aquesta pintura reflecteix aix\xc3\xad la col\xc2\xb7lisi\xc3\xb3 entre dos mons: el poder ineluctable de la fe immortal i l'ambient mund\xc3\xa0 de Levi, que s'inclina sobre els seus diners, ignorant a Jes\xc3\xbas. Els peus nus de Jes\xc3\xbas s\xc3\xb3n simplicitat cl\xc3\xa0ssica, en contrast amb els recaptadors empolainats; anant descal\xc3\xa7 pot simbolitzar igualment santedat, com si estigu\xc3\xa9s en s\xc3\xb2l sagrat. Al voltant de l'home que es convertir\xc3\xa0 en Mateu hi ha altres espectadors, que no ho perceben o que romanen indiferents. No \xc3\xa9s casual que un dels companys de Mateu dugui ulleres, gaireb\xc3\xa9 com si l'hagu\xc3\xa9s encegat els diners. _NEWLINE_De gran intensitat i valor simb\xc3\xb2lic, en la Vocaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s el di\xc3\xa0leg dels gestos entre Crist, Pere i Mateu. L'audi\xc3\xa8ncia de Caravaggio hauria vist la semblan\xc3\xa7a entre el gest de Jes\xc3\xbas conforme apunta a Mateu, i el gest de D\xc3\xa9u al despertar a Adam a la Capella Sixtina de Miquel \xc3\x80ngel. Aix\xc3\xad seria Crist el nou Adam. Seguint la l\xc3\xadnia del bra\xc3\xa7 esquerre de Crist, sembla que es convida a Mateu a seguir-lo al m\xc3\xb3n. \xc2\xabAquesta clara llegibilitat, tan diferent de tantes pintures manieristes, ... \xc3\xa9s responsable de l'enorme popularitat d'aquesta obra\xc2\xbb. Aquest gest de Crist el repeteix sant Pere, s\xc3\xadmbol de l'esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica que interv\xc3\xa9 entre el m\xc3\xb3n div\xc3\xad i l'hum\xc3\xa0, la qual cosa \xc3\xa9s molt coherent amb l'\xc3\xa8poca de la contrareforma, i \xc3\xa9s al seu torn repetit per Mateu. \xc3\x89s la representaci\xc3\xb3 simb\xc3\xb2lica de la salvaci\xc3\xb3, que passa a trav\xc3\xa9s de la repetici\xc3\xb3 dels gestos institu\xc3\xafts per Crist (els sagraments) i reiterats, en el temps, per l'esgl\xc3\xa9sia. _NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a les radiografies, s'ha pogut saber que en la primera versi\xc3\xb3 no hi era present la figura de sant Pere."