b'\n_START_ARTICLE_\nRayy\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca antiga\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'Avesta \xc3\xa9s esmentada com a Ragha, sent una de les 12 places sagrades creades per Ahura Mazda. Antigament coneguda en vell persa com Raga (grec \xe1\xbf\xac\xce\xb1\xce\xb3\xce\xb1\xce\xaf), pertanyia a la M\xc3\xa8dia Magna i era capital del districte conegut per Raguiana. El rei pretendent de M\xc3\xa8dia Frawartish (Fraortes II) s\'hi va voler refugiar sense \xc3\xa8xit el 521 aC. Sota el rei Darios el Gran, el governador fou el seu pare Wishnutaspa que va reprimir una revolta dels parts. Fou coneguda com a lloc d\'exili dels jueus. Als "Ap\xc3\xb2crifs B\xc3\xadblics" \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 esmentada quan Tobies hi fou enviat pel seu pare per recuperar el diner depositat a mans de Gabael fill de Gabries. Alexandre el Gran la va ocupar l\'estiu del 330 aC i va tardar 11 dies per anar d\'Ecbatana a Raga (Raghae). Estrab\xc3\xb3 diu que la ciutat fou restaurada pels grecs, probablement per Seleuc I Nic\xc3\xa0tor, que la va anomenar Europos. Despr\xc3\xa9s fou restaurada pels parts i anomenada Ars\xc3\xa0cia (Arsakia) per\xc3\xb2 el nom antic es va recuperar a la caiguda de l\'imperi part i va derivar a l\'edat mitjana en Rayy (Rhey o Ray o Rey). Entre el 485 i el 553 s\'esmenten bisbes sirians orientals, si b\xc3\xa9 segurament daten d\'una mica abans i van subsistir despr\xc3\xa9s. El 661 el rei sass\xc3\xa0nida Yezdegerd III va llen\xc3\xa7ar a Rayy el seu darrer crit a la resist\xc3\xa8ncia contra els \xc3\xa0rabs abans de fugir al Khurasan.\n_START_SECTION_\nDominaci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nLa conquesta \xc3\xa0rab no est\xc3\xa0 datada; les fonts la situen entre 639 i 644. El 646 Sad ibn Abi-Waqq\xc3\xa0s va reprimir a la ciutat una revolta. Rayy era feu de la fam\xc3\xadlia noble persa dels Mihran i com que Siyawakhx ibn Mihran ibn Bahram va dirigir la resist\xc3\xa8ncia, Xubin Nuaym ibn Mukarrin la va fer destruir i va ordenar la construcci\xc3\xb3 d\'una nova ciutat al masmughan Farrukhan ibn Zaynabi ibn Kula. Fins al 690 un masmughan de la fam\xc3\xadlia Farrukhan \xc3\xa9s esmentat al costat del governador \xc3\xa0rab. _NEWLINE_Rayy va passar sense problemes als abb\xc3\xa0ssides per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de la mort d\'Abu-M\xc3\xbaslim, el 753 el khurramita Sunbadh es va apoderar de la ciutat per un temps. El 758 Al-Mahd\xc3\xad fou nomenat governador de l\'est i va reconstruir Rayy amb el nom de Muhamm\xc3\xa0diyya; la ciutat va quedar rodejada d\'una rasa. Harun ar-Raixid, fill d\'Al-Mahd\xc3\xad, va n\xc3\xa9ixer a la ciutat. L\'1 de maig del 811 el general T\xc3\xa0hir ibn al-Hussayn, al servei d\'al-Mamun, va derrotar prop de Rayy les forces del seu germ\xc3\xa0 i rival Al-Am\xc3\xadn dirigides per Al\xc3\xad ibn Issa ibn Mahan va derrotar l\'ex\xc3\xa8rcit d\'Al-Mamun, comandat per T\xc3\xa0hir ibn al-Hussayn._NEWLINE_A partir del 865 els alides del Tabaristan, Gilan i Daylam van comen\xc3\xa7ar a disputar Rayy primer als tah\xc3\xadrides i despr\xc3\xa9s a diversos generals turcs del califa. El 885 el turc Adhgutegin va arrabassar la ciutat als zaydites; el 894 el califa en va nomenar governador al seu fill (el futur califa Al-Muktaf\xc3\xad). Poc despr\xc3\xa9s va comen\xc3\xa7ar el per\xc3\xadode sam\xc3\xa0nida i \xc3\x80hmad ibn Isma\xc3\xafl (907-914) va rebre la investidura de Rayy el 909 de mans del califa Al-M\xc3\xbaqtadir, per\xc3\xb2 el 912 Isma\xc3\xafl ibn \xc3\x80hmad es va apoderar de la ciutat i la possessi\xc3\xb3 li fou reconeguda pel califa Al-Muqtad\xc3\xad. Poc despr\xc3\xa9s el daylamita Muhammad ibn Al\xc3\xad Suluk en fou nomenat governador sam\xc3\xa0nida per Nasr II ibn \xc3\x80hmad (914-943)_NEWLINE_El 916 el s\xc3\xa0jida de l\'Azerbaidjan, Y\xc3\xbassuf ibn Abi-s-Saj la va arrabassar a Ibn Al\xc3\xad Suluk i els sam\xc3\xa0nides, iniciant-se un per\xc3\xadode de desordres. Rayy va passar al daylamita Al\xc3\xad ibn Wahsudhan, i d\'aquest va passar a Wasif Bektyimuti; poc despr\xc3\xa9s queia en poder del daylamita \xc3\x80hmad ibn Ali i de Muflih, esclau de Y\xc3\xbassuf el s\xc3\xa0jida (925). Els sam\xc3\xa0nides, amb suport califal, la van recuperar per\xc3\xb2 no van tardar gaire a perdre-la davant el general daylamita Asfar ibn Shiroya que es va fer virtualment independent. El 930 Asfar fou assassinat pel seu lloctinent Mardawij ibn Ziyar, origin\xc3\xa0ria de Gilan, que va fundar la dinastia ziy\xc3\xa0rida. A la mort de Mardawij el 935, Rayy va passar als buw\xc3\xa0yhides i fou part del feu d\'Imad-ad-Dawla (932-946) i de Rukn al-Dawla (946-976) a la mort del qual es va dividir en dues branques una de les quals va governar a Rayy amb Fakhr-ad-Dawla (976-980), passant llavors a la branca de Mu\xc3\xa0yyid-ad-Dawla d\'Isfahan i Hamadan per\xc3\xb2 el 984 va retornar a Fakhr-ad-Dawla (984-997) i despr\xc3\xa9s a Majd-ad-Dawla (997-1029). Sota aquest darrer el sam\xc3\xa0nida Isma\xc3\xafl II ibn Nuh al-M\xc3\xbantasir (999-1005) va fer un darrer intent d\'ocupar Rayy (1000) per\xc3\xb2 va fracassar. El 1027 Madj al-Dawla va demanar suport a Mahmud de Gazni que ho va aprofitar per apoderar-se del seu domini (1029). La dominaci\xc3\xb3 gazn\xc3\xa8vida fou breu per\xc3\xb2 poc profitosa; c\xc3\xa0rmates i mutazalites foren perseguits i molts llibres destru\xc3\xafts. El 1035 els selj\xc3\xbacides van devastar la ciutat i la van ocupar el 1042. El darrer buw\xc3\xa0yhida, Al-M\xc3\xa0lik ar-Rahim (1048-1055) va morir a Rayy, presoner al castell de Tabarak (el 1058 o el 1063 segons les fonts). Tamb\xc3\xa9 a Rayy va morir el sult\xc3\xa0 Toghril Beg I el 1063._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del regnat del sult\xc3\xa0 Massud ibn Muh\xc3\xa0mmad (1134\xe2\x80\x931152) Rayy fou governada per l\'emir Inanj (o Inanj Sunkur) la filla del qual, Inanj Khatun (coneguda com a Qatiba), es va casar amb l\'ildegu\xc3\xadzida Muh\xc3\xa0mmad Pahlawan (+ 1186), fill d\'Ildeguiz. Aquest va portar al tron selj\xc3\xbacida a Arslan Shah ibn Toghrul (1160\xe2\x80\x931174) amb la mare del qual estava casat, Inanj es va oposar al nomenament per\xc3\xb2 fou derrotat i es va haver de retirar a Bistam, per\xc3\xb2 amb ajut del khwarizmshah va poder recuperar Rayy. Finalment fou assassinat per instigaci\xc3\xb3 d\'Ildeguiz que va donar Rayy al seu fill Muhammad Pahlawan. A la mort d\'aquest va repartir els seus dominis, el fill Nusrat-ad-Din Abu-Bakr va rebre Arran i l\'Azerbaidjan; Uzbeg va rebre Hamadan; i dos fillastres de Pahlawan (fills de la seva muller Inanj Khatun, que era filla d\'Inanj Sunkur de Rayy) de noms Kutlugh Inanj i Amir-i-Amiran Umar, van rebre petits feus al Jibal, el primer amb capital a Rayy. A petici\xc3\xb3 del seu avi matern aquest va demanar la intervenci\xc3\xb3 del khwarizmshah Tekish (1192). El 1194 Toghrul III ibn Arslan-xah (1174\xe2\x80\x931194), el darrer sult\xc3\xa0 selj\xc3\xbacida, va morir en combat prop de Rayy a mans de Kutlugh Inanj, per\xc3\xb2 el territori va passar a Khwarizm. El 1217 se\'n va apoderar Sad ibn Zangi, atabeg salg\xc3\xbarida de Fars, per\xc3\xb2 no va tardar a ser expulsat pel khwarizmshah Jalal-ad-Din Mangubert\xc3\xad. El 12220 fou ocupada pels mongols i part de la seva poblaci\xc3\xb3 massacrada; els que van sobreviure van morir en el segon atac el 1224. La ciutat va quedar quasi despoblada, per\xc3\xb2 la vida s\'hi va mantenir segons acrediten algunes cer\xc3\xa0miques que s\'han trobar datades de 1243._NEWLINE_Va pert\xc3\xa0nyer al khanat ilkh\xc3\xa0nida per\xc3\xb2 a la seva decad\xc3\xa8ncia, al segle XIV, va caure sota influ\xc3\xa8ncia de Tugha Timur d\'Astarabad fins al 1384 quan va ser ocupada per Tamerl\xc3\xa0, sense lluita. Segons el viatger Clavijo, en aquest temps ja estava deshabitada i si quedava alg\xc3\xba, l\'hauria abandonat llavors, perqu\xc3\xa8 gaireb\xc3\xa9 no torna a ser esmentada.'