b"\n_START_ARTICLE_\nPedralba\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi est\xc3\xa0 situat en una zona de transici\xc3\xb3 entre la comarca dels Serrans i la del Camp de T\xc3\xbaria. El relleu pertany a un glacis o terreny pendent que s'est\xc3\xa9n entre la zona litoral i les serres de l'interior, que en terme de Pedralba apareix ja bastant accidentat per una s\xc3\xa8rie d'elevacions que adquirixen el car\xc3\xa0cter de veritables serres. Les altures m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n el Cerro Partido, la Serratilla, la Lloma del Ferrer, i el v\xc3\xa8rtex geod\xc3\xa8sic de tercer ordre de Parayola. En tots predominen els materials cretacis._NEWLINE_El riu T\xc3\xbaria travessa el terme pel mig, seguint una direcci\xc3\xb3 NO\xe2\x80\x93SE, formant una s\xc3\xa8rie de terrasses quatern\xc3\xa0ries amb els seus al\xc2\xb7luvions sobre els quals s'han desenvolupat terrenys d'horta. A ell aflu\xc3\xafxen els barrancs del Cuchillo, Xiva, la Sal\xc3\xa1 i la Font de la Zorra. Tamb\xc3\xa9 destaquen les fonts de la Teja i la Sal\xc3\xa1._NEWLINE_El clima de Pedralba \xc3\xa9s t\xc3\xadpicament mediterrani.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmits\n_START_PARAGRAPH_\nPedralba limita amb els termes municipals de Bugarra (a la mateixa comarca), Benaguasil, Ll\xc3\xadria i Vilamarxant (al Camp de T\xc3\xbaria); i amb el de Xest (a la comarca de la Foia de Bunyol).\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nEs t\xc3\xa9 acc\xc3\xa9s, des de Val\xc3\xa8ncia, a trav\xc3\xa9s de la carretera CV-370 i tamb\xc3\xa9 a trav\xc3\xa9s de la carretera CV-35 per a enlla\xc3\xa7ar amb la CV-376.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Pedralba va tenir una intensa ocupaci\xc3\xb3 humana a partir de l'Edat del Bronze, encara que possiblement va estar habitat abans, si els s\xc3\xadlex i altres restes trobades en la Covacha del Salto del Lobo s\xc3\xb3n de temps neol\xc3\xadtics, com fan pensar algunes poques peces._NEWLINE_La poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s d'origen musulm\xc3\xa0. Va ser conquistada pel rei Jaume I en 1237 i donada amb el seu castell a Berenguer d'Enten\xc3\xa7a. M\xc3\xa9s tard va pert\xc3\xa0nyer a Pere Peres Sabata de Calataiud i als seus descendents; Roderic Sanxis Sabata de Calataiud i de Bo\xc3\xafl (\xe2\x80\xa0 c. 1374) encet\xc3\xa0 la l\xc3\xadnia dels barons de Pedralba.Els vassalls eren musulmans, primer mud\xc3\xa8jars, i des del 1525, moriscs, i habitaren Pedralba gaireb\xc3\xa9 en exclusivitat fins a l'any de l'expulsi\xc3\xb3 dels moriscs (1609) en la qual col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en Llu\xc3\xads Peres Sabata de Calataiud i de Pallars, I comte de Real i bar\xc3\xb3 de Pedralba._NEWLINE_El poble comptava amb vora 450 habitants cap a l'any 1572, que es redu\xc3\xafren a uns 279 l'any 1646. El 1787 registr\xc3\xa0 1016 habitants; el 1877 ja n'eren 2276, mentre que l'any 1910 s'assolia el m\xc3\xa0xim poblacional, amb 2967 \xc3\xa0nimes. Despr\xc3\xa9s, la poblaci\xc3\xb3 minv\xc3\xa0 per l'\xc3\xa8xode rural, arribant a un m\xc3\xadnim l'any 1991, amb uns 2.000 habitants. Posteriorment s'ha produ\xc3\xaft una constant recuperaci\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia depenia de Vilamarxant, de la qual es va independitzar en 1547, tenint com a annexa la de Bugarra fins a 1902.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL'economia de Pedralba \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament agr\xc3\xadcola, fonamentada en la vinya i la taronja. En la muntanya hi ha vegetaci\xc3\xb3 de pins, matolls i espart. La superf\xc3\xadcie llaurada est\xc3\xa0 dedicada sobretot a la vinya. La garrofera seguix en extensi\xc3\xb3 a la vinya, que ha crescut en els \xc3\xbaltims anys. Altres cultius s\xc3\xb3n l'olivera, els cereals i els c\xc3\xadtrics. En la zona de regadiu el cultiu m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s el de la ceba. La ramaderia t\xc3\xa9 una import\xc3\xa0ncia secund\xc3\xa0ria. El sector industrial tot just est\xc3\xa0 desenvolupat i es dedica als subderivats de la vinya (vins, misteles i alcohols)."