b"\n_START_ARTICLE_\nJuan Fugl\n_START_SECTION_\nArribada a l'Argentina\n_START_PARAGRAPH_\nJuan Fugl va arribar a l'Argentina a finals de 1844 al costat de tres persones: un metge amic de cognom Jacobsen, amb col\xc2\xb7laborar a la revista Berlingske Tidende en un article sobre un mar\xc3\xad que viatjava freq\xc3\xbcentment a l'Argentina, i Christopher Holer, qui va ser recomanat a Fugl pels seus pares, que el coneixien del seu treball en una escola de l'illa de Falster. Saxild, un metge de Dinamarca resident a Buenos Aires, els va fer una carta de recomanaci\xc3\xb3._NEWLINE_Saxild va ser una font d'informaci\xc3\xb3 i econ\xc3\xb2mica per als nouvinguts tot i que el tracte no va ser del tot cordial. Es van allotjar en una pensi\xc3\xb3 lim\xc3\xadtrofa al port. All\xc3\xad van fer contactes amb uns marins connacionals seus i altres alemanys per assentar-se a la ciutat de Buenos Aires, governada llavors per Juan Manuel de Roses. Van aconseguir despr\xc3\xa9s de diversos intents una ocupaci\xc3\xb3 com a peons de camp en una granja de Beider, un immigrant alemany. Aquest senyor va prometre associar-los com a agricultors parcers, cosa que no va complir en el temps estipulat. Fugl es va associar llavors amb Gjersing, qui arrendava una granja lletera al nord de la ciutat, i va treballar com a lleter. Una an\xc3\xa8cdota que es recorda \xc3\xa9s que va confondre la paraula peso per pet\xc3\xb3 i li va vendre a una dama un litre de llet a canvi d'un pet\xc3\xb3._NEWLINE_A principis de 1846 va deixar de costat la societat amb Gjersing i va tornar a trobar-se amb Jacobsen, amb qui va arrendar una granja agr\xc3\xadcola a Maldonado; aquest fet va durar poc perqu\xc3\xa8 Jacobsen va optar per exercir la seva professi\xc3\xb3 com a metge rural a l'interior de la prov\xc3\xadncia de Buenos Aires. Fugl el va ajudar econ\xc3\xb2micament perqu\xc3\xa8 pogu\xc3\xa9s instal\xc2\xb7lar-se amb la seva fam\xc3\xadlia en la campanya del sud. L'amistat va continuar i, cada cert per\xc3\xadode, es trobaven a Buenos Aires, on Jacobsen es prove\xc3\xafa de medicines.\n_START_SECTION_\nArribada a Tandil\n_START_PARAGRAPH_\nFugl va pensar que havia de fer el mateix que el seu amic si volia aconseguir camps agr\xc3\xadcoles: mudar-se a les pampes. Primer es va establir en Barrancosa, on es va dedicar a la fusteria i va con\xc3\xa8ixer a la v\xc3\xaddua de Mosqueira, qui s'atenia amb Jacobsen i vivia a Tandil. Aquesta senyora coneixia a Felipe Vetlla, que tenia estades, i a qui Roses havia nomenat jutge de pau. En aquest llavors el govern estava fent campanya per colonitzar la zona de Tandil i oferia terres als colons a canvi de sembrar blat; Fugl va aprofitar l'oportunitat a la fi de 1847 i es va radicar al llavors poble, on va construir una casa de palla i fang i va treballar com a agricultor. Vela li va atorgar una estada de quatre-centes vares. _NEWLINE_Fugl va tornar a Barrancosa i m\xc3\xa9s tard a Buenos Aires, on es va allotjar a la casa de Gjersing. Va invertir els seus estalvis en b\xc3\xa9ns no peribles per revendre'ls al poble. En companyia d'un forner cognomenat Jorgensen va iniciar el retorn a Tandil, on van arribar al mar\xc3\xa7 de 1849. El comandant Parelles li va assignar a Jorgensen una granja ve\xc3\xafna a la de Fugl. Com els danesos van construir les seves cases de forma diferent al que es feia en el lloc, rebien visites de curiosos entre els quals es trobava l'amo d'una botiga de pops, Narc\xc3\xads Dom\xc3\xadnguez. Els agricultors no eren molt comuns en aquesta zona, hi havia gautxos, bestiar i malons. Fugl va ser el primer agricultor dan\xc3\xa8s de la zona i el primer a sembrar blat, va haver de construir solcs i filats, que no es coneixien en aquells dies en aquesta zona, i a m\xc3\xa9s fer-li a enfront dels gautxos, als seus animals i als malons, perqu\xc3\xa8 no arru\xc3\xafnessin els seus sembrats.\n_START_SECTION_\nInici de la construcci\xc3\xb3 del mol\xc3\xad hidr\xc3\xa0ulic i primera visita a Dinamarca\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1850 va iniciar la construcci\xc3\xb3 d'un mol\xc3\xad que va accionar amb energia hidr\xc3\xa0ulica, alimentat amb l'aigua d'un rierol que creua la ciutat. Encara avui es conserva un sector de l'edifici. Tamb\xc3\xa9 va construir amb pedres extretes a cops de martell dels turons propers al primer\xc2\xa0mol\xc3\xad tiratge amb mules, amb dos queixals amb les quals va realitzar la m\xc3\xb2lta de cereal. Va viatjar a Dinamarca el 1858 per buscar eines i pl\xc3\xa0nols per construir el futur mol\xc3\xad. All\xc3\xad va contreure matrimoni amb Dorothea, una neboda seva. Dom\xc3\xadnguez va quedar a c\xc3\xa0rrec de les propietats de Fugl durant la seva abs\xc3\xa8ncia, que a aquesta altura ja inclo\xc3\xafen diversos solars i granges ._NEWLINE_El 1862 va construir un terrapl\xc3\xa8 de terra i pedra amb l'objectiu que el corrent d'aigua pos\xc3\xa9s en funcionament el mol\xc3\xad. Va sorgir un inconvenient, una tempesta d'estiu va provocar una inundaci\xc3\xb3 i el desbordament del rierol va destrossar el treball de mesos, que va haver de ser iniciat novament. Una vegada en funcionament, es va satisfer la capacitat del mol\xc3\xad. A la fi de 1862, el mol\xc3\xad tenia una capacitat de m\xc3\xb2lta de 1023 quilos de gra, per\xc3\xb2 la ferreria va fallar, i va estar fos de servei fins a 1921, quan va ser reparat per la fam\xc3\xadlia Mustin.\n_START_SECTION_\nMatrimoni i vida familiar\n_START_PARAGRAPH_\nQuan va tornar de visita al seu pa\xc3\xads natal, Fugl es va trobar amb que els seus pares havien mort i que les epid\xc3\xa8mies que assotaven la zona havien acabat amb les vides de diversos nebots. Durant aquest per\xc3\xadode que va estar de visita a Dinamarca, Fugl es va allotjar en la granja de la seva germana Anne Kristine Fugl i el seu cunyat Hans Larsen Sangskor.  Amb Anne Kristine l'assumpte havia estat diferent, les dues filles majors havien contret matrimoni amb grangers de la zona i havien tingut descend\xc3\xa8ncia. Dorothea era la filla menor, per la qual cosa havia estat triada per cuidar als seus pares, la qual cosa li impedia casar-se. Va tenir llargues converses durant la nit amb la fins llavors neboda. El tema de conversa predilecte de la jove era els seus desitjos de con\xc3\xa8ixer el m\xc3\xb3n, en contra dels desitjos dels seus pares i germans, que deien que havia de fer-se c\xc3\xa0rrec dels seus progenitors fins a les seves defuncions i despr\xc3\xa9s contreure matrimoni amb un vilat\xc3\xa0. En contra d'aquest mandat, la jove es va casar amb el seu oncle el 25 de juny de 1859 tenint vint-i-un anys i es va mudar a l'Argentina, canviant radicalment la seva destinaci\xc3\xb3._NEWLINE_A finalitats de l'estiu de 1860, el matrimoni va tornar a l'Argentina, arribant el 2 de mar\xc3\xa7 i perllongant-se la seva estada fins a l'any 1875, data en la qual van tornar definitivament a Dinamarca. El matrimoni es va manejar d'una manera tradicional per a aquesta \xc3\xa8poca. El marit, amb una estada anterior de dotze anys a la zona, tenia obligacions pol\xc3\xadtiques, econ\xc3\xb2miques i socials que ho obligaven a estar fos de la seva llar durant perllongats per\xc3\xadodes. Ella s'encarregava de les tasques de la llar i del sustento d'una vida familiar forta, la qual cosa va derivar en una reclusi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s accentuada en la seva llar. No obstant aix\xc3\xb2, fins que va n\xc3\xa9ixer el primer fill, va acompanyar al seu esp\xc3\xb2s en la vida social. Sortien a caminar pels turons amb amics i celebraven reunions religioses, entre altres activitats._NEWLINE_Durant aquests anys Fugl va ser jutge de pau, regidor i president de la Comissi\xc3\xb3 d'Educaci\xc3\xb3. En nombroses ocasions el Coronel Benito Machado, comandant de la frontera sud, els convidava a sopar, a mirar el cors des de la finestra de la llar de Narc\xc3\xads Dom\xc3\xadnguez, el poper (en castella: pulpero) local amb qui va compartir el govern municipal o a participar en les festes del 25 de maig.\n_START_SECTION_\nDefunci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nFugl va patir a la seva vellesa atacs de c\xc3\xa0lculs biliars (Colelitiasi). El 15 de gener de 1900 despr\xc3\xa9s d'esmorzar va tenir mal al costat dret del seu cos i va vomitar en diverses ocasions. La fam\xc3\xadlia li va brindar assist\xc3\xa8ncia b\xc3\xa0sica mitjan\xc3\xa7ant draps calents i dosis d'opi esperant l'arribada d'un metge. Va estar amb aquests s\xc3\xadmptomes durant dies fins que es va alleujar la malaltia per\xc3\xb2 van apar\xc3\xa8ixer altres mals al ventre i singlot. El dia 25 d'aquest mes va arribar el desenlla\xc3\xa7 quan la respiraci\xc3\xb3 es va fer cada vegada m\xc3\xa9s lenta i el pols va comen\xc3\xa7ar a aturar-se. A les 21.30 va morir. El seu enterrament va ser el 31 de gener, pr\xc3\xa8via cerim\xc3\xb2nia religiosa a l'esgl\xc3\xa9sia de Frederiksberg."