b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x80sia Central\n_START_SECTION_\nL\'espai f\xc3\xadsic\n_START_PARAGRAPH_\nEl que distingeix de manera m\xc3\xa9s espec\xc3\xadfica l\'espai d\'\xc3\x80sia central \xc3\xa9s la seva situaci\xc3\xb3 enclavada i allunyada dels mars oberts (a 2.000 km del mar Negre i del golf P\xc3\xa8rsic) i dels oceans (a 5.000 km del Pac\xc3\xadfic). Cap dels seus rius desemboquen a mar obert, ans desapareixen en llacs terminals (mar d\'Aral, mar Caspi, llac Balkaix o Lop Nor) o dins la sorra d\'un desert. Uzbekistan, en el cor d\'\xc3\x80sia central, \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic pa\xc3\xads fronterer amb tots els altres i l\'\xc3\xbanic que est\xc3\xa0 doblement enclavat, o sigui, rodejat de pa\xc3\xafsos que tampoc tenen acc\xc3\xa9s al mar. A pesar de la seva centralitat \xe2\x80\x94i deixant a banda l\'\xc3\xa8poca de Tamerl\xc3\xa0 (1370-1405)\xe2\x80\x94, la regi\xc3\xb3 al llarg de la hist\xc3\xb2ria ha estat m\xc3\xa9s una perif\xc3\xa8ria, una cru\xc3\xaflla dels mons xin\xc3\xa8s, rus o irani\xc3\xa0, o fins i tot una frontera entre imperis, m\xc3\xa9s que un centre dels imperis o de les configuracions estatals._NEWLINE_L\'a\xc3\xafllament de la influ\xc3\xa8ncia dels oceans provoca l\'escassetat de precipitacions atmosf\xc3\xa8riques i per tant fa que gran part de l\'\xc3\x80sia Central continga estepes \xc3\xa0rides, regions des\xc3\xa8rtiques i semides\xc3\xa8rtiques i zones muntanyoses". A causa d\'a\xc3\xa7\xc3\xb2, no hi ha conques hidrogr\xc3\xa0fiques._NEWLINE_Les muntanyes del Pamir -centre estructural d\'\xc3\x80sia, on neixen les principals carenes muntanyoses del continent (inclosa l\'Him\xc3\xa0laia) i els rius principals (Indus, Ganges, Tarim, Hwang Ho, etc.)- s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 el punt de partida de les muntanyes del Tien Shan, que es perfilen cap al nord-est i divideixen \xc3\x80sia central en dues meitat desiguals: l\'\xc3\x80sia central xinesa, de menor extensi\xc3\xb3, i l\'\xc3\x80sia central exsovi\xc3\xa8tica. A l\'oest, \xc3\x80sia central queda limitada pel mar Caspi; a l\'est, el l\xc3\xadmit es troba en les fronteres orientals de Xinjiang o a la conca del Hwang Ho. Al nord, es fon en la immensa estepa euroasi\xc3\xa0tica.\n_START_SECTION_\nLa poblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls cinc estats de l\'\xc3\x80sia Central (Kazakhstan, Kirgizstan, Tajikistan, Turkmenistan i Uzbekistan) presenten una poblaci\xc3\xb3 majorit\xc3\xa0riament musulmana i amb identitats \xc3\xa8tniques turqueses (excepte el Tajikistan)._NEWLINE_Cal destacar l\'esc\xc3\xa0s pes demogr\xc3\xa0fic de la zona comparat amb el d\'altres concentracions de poblaci\xc3\xb3 a \xc3\x80sia. Les seves cinc rep\xc3\xbabliques, amb 55 milions d\'habitants, apareixen com un veritable buit rodejat d\'espais molt poblats (Iran, R\xc3\xbassia, Pakistan, \xc3\x8dndia i Xina). _NEWLINE_El percentatge de l\'\xc3\xa8tnia dominant el 1999-2000 dins de cada rep\xc3\xbablica era el seg\xc3\xbcent: Kazajistan (51% de kazajos); Kirguizistan (56% de kirguizes); Uzbekistan (75% d\'uzbeks); Tayikistan (67% de tadjiks) i Turkmenistan (77% de turcmans). _NEWLINE_A primer cop d\'ull, es poden distingir dues caracter\xc3\xadstiques essencials a la regi\xc3\xb3: el predomini de les lleng\xc3\xbces turques i el predomini de l\'Islam sunnita. Per\xc3\xb2 una visi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s atenta posa al descobert un altre aspecte de la realitat: l\'extraordin\xc3\xa0ria complexitat \xc3\xa8tnica de la zona. Els grups, subgrups, clans, llinatges i tribus s\xc3\xb3n nombroses i crucials per a comprendre el joc pol\xc3\xadtic de la regi\xc3\xb3; la poblaci\xc3\xb3 immigrada (russos, armenis, ucra\xc3\xafnesos, t\xc3\xa0tars, etc.) i la poblaci\xc3\xb3 despla\xc3\xa7ada per for\xc3\xa7a (poblaci\xc3\xb3 del Caucas, alemanys del Volga, coreans, etc.), \xc3\xa9s multitudin\xc3\xa0ria i d\'or\xc3\xadgens molt diversos; les tend\xc3\xa8ncies regionalistes i localistes s\xc3\xb3n molt nombroses; ortodoxos, membres d\'esgl\xc3\xa9sies reformades, jueus o ismaelites s\xc3\xb3n per arreu. Per\xc3\xb2, per a bona part de la poblaci\xc3\xb3, les subdivisions \xc3\xa8tniques no tenen sentit perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n biling\xc3\xbces o triling\xc3\xbces o perqu\xc3\xa8, per raons pr\xc3\xa0ctiques i pol\xc3\xadtiques, es declaren pertanyents a la nacionalitat dominant de la rep\xc3\xbablica, com \xc3\xa9s el cas dels tadjiks de l\'Uzbekistan. _NEWLINE_El clima fortament continental defineix cinc grans tipus de paisatge (l\'alta muntanya, les zones a peu de muntanya, els oasis, l\'estepa i el desert), que condicionen la vida humana. Existeixen dues grans formes d\'explotaci\xc3\xb3 de l\'entorn: el pasturatge (quasi sempre n\xc3\xb2mada o semin\xc3\xb2mada) i l\'agricultura. L\'agricultura de sec\xc3\xa0, no massa estesa, necessita un nivell de precipitacions superior a 250 mm/any i es practica a peu de muntanyes i zones estep\xc3\xa0ries suficientment humides. L\'agricultura d\'irrigaci\xc3\xb3 aprofita majorit\xc3\xa0riament el moment en qu\xc3\xa8 els rius suavitzen el curs a peu de muntanya i dipositen els sediments que transporten.\n_START_SECTION_\nLlengua\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'\xc3\x80sia central, les lleng\xc3\xbces mai no han estat utilitzades com a instrument d\'identitat fonamental, sin\xc3\xb3 que caldria parlar en sentit ampli d\'una civilitzaci\xc3\xb3 turcoiraniana. Hi ha indicis que la major part de la poblaci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80sia central exsovi\xc3\xa8tica, a partir del segon mil\xc2\xb7lenni abans de la nostra era (cultura Andronovo), parlava lleng\xc3\xbces indoiranianes. El proc\xc3\xa9s de turquitzaci\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar m\xc3\xa9s tard amb les primeres migracions de pobles turcs arribats de l\'Altai, especialment despr\xc3\xa9s del Kaganat turc, en el s. VI. Al llarg dels segles seg\xc3\xbcents, fins a la conquesta russa, molts pobles i tribus, principalment turques, i tamb\xc3\xa9 mongoles, entraren a l\'\xc3\x80sia central des del nord-est, i formaren imperis o estats (com els karakh\xc3\xa0nides, els sejd\xc3\xbakides, els mongols, l\'Horda d\'Or, etc.), i tamb\xc3\xa9 confederacions tribals (com els kazakhs, turcmans, etc.). Tanmateix, aquests moviments de pobles, que continuaren cap a l\'oest, unit al domini pol\xc3\xadtic de les dinasties d\'origen turcomongol, no van suposar una turquitzaci\xc3\xb3 accelerada. Els nous pobles adoptaren, en general, la cultura de les regions sedent\xc3\xa0ries i, en concret, el persa com a llengua de l\'administraci\xc3\xb3, literatura i diplom\xc3\xa0cia. Aix\xc3\xad, a principis del s. XX, la llengua dominant de la cultura continua sent el persa. La majoria de la poblaci\xc3\xb3 parla dialectes turcs pertanyents a tres grans grups: qipchak (kazajo, karakalpak i kirgu\xc3\xads), oghuz (turkm\xc3\xa8) i karluk (chagatai, uzbek i uigur). En moltes regions, la poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s biling\xc3\xbce o triling\xc3\xbce, i es passa d\'un dialecte a l\'altre sense que sigui possible definir les lleng\xc3\xbces que queden per sistematitzar. Un exemple clar de multiling\xc3\xbcisme \xc3\xa9s la ciutat de Termez, on la majoria d\'habitants ha parlat lleng\xc3\xbces iranianes o turques; els primers fundadors de la ciutat parlaven grec, els habitants contemporanis parlen rus, mentre que els textos m\xc3\xa9s important escrits per habitants de la ciutat estan en \xc3\xa0rab.\n_START_SECTION_\nEl naixement del sentiment nacionalista\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de les fronteres i d\'un aparell estatal complet, la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica va dotar cada naci\xc3\xb3 d\'una llengua i una cultura concretes. Es va construir un llenguatge simb\xc3\xb2lic que permetia identificar-se amb el nou estat naci\xc3\xb3. Aquest proc\xc3\xa9s va implicar una folkloritzaci\xc3\xb3 dels costums de cada pa\xc3\xads al voltant d\'algunes cerim\xc3\xb2nies i objectes, de vegades allunyades del seu significat originari. Per altre cant\xc3\xb3, les missions arqueol\xc3\xb2giques i etnogr\xc3\xa0fiques reconstru\xc3\xafren la hist\xc3\xb2ria i l\'art de les nacions, que es convertiren r\xc3\xa0pidament en mil\xc2\xb7len\xc3\xa0ries. Aix\xc3\xad, un uzbek va quedar determinat com a musulm\xc3\xa0 sunnita moderat amb una cultura clarament definida i una hist\xc3\xb2ria \xc3\xbanica, i el mateix va passar amb els ciutadans de les altres rep\xc3\xbabliques. La independ\xc3\xa8ncia dels cinc estats exsovi\xc3\xa8tics es va caracteritzar per una continu\xc3\xaftat, i fins i tot un enfortiment, dels corrents de pensament del per\xc3\xadode sovi\xc3\xa8tic.'