b'\n_START_ARTICLE_\nJerusalem\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen prec\xc3\xads del nom hebreu (\xd7\x99\xd6\xb0\xd7\xa8\xd7\x95\xd6\xbc\xd7\xa9\xd6\xb8\xd7\x81\xd7\x9c\xd6\xb7\xd7\x99\xd6\xb4\xd7\x9d Yeruixal\xc3\xa0yim) \xc3\xa9s incert i els acad\xc3\xa8mics n\'ofereixen diferents interpretacions. Alguns afirmen que procedeix de les paraules hebrees yeru (\xd7\x99\xd7\xa8\xd7\x95), (\'casa\') i xalem o xalom (\xd7\xa9\xd7\x9c\xd7\x9d\', \'pau\'), fet que vindria a representar que Jerusalem significaria \'casa de la pau\'. Aix\xc3\xb2 pot ser degut al fet que generalment \xc3\xa9s conegut com "la terra de D\xc3\xa9u". Una altra interpretaci\xc3\xb3 diu que podria fer refer\xc3\xa8ncia a Salem, un antic nom de la ciutat que apareix al G\xc3\xa8nesi._NEWLINE_El nom \xc3\xa0rab \xc3\xa9s Al-Quds (\xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x82\xd8\xaf\xd8\xb3), que significa \'all\xc3\xb2 sagrat\', o m\xc3\xa9s rarament Bayt al-Maqdes (\xd8\xa8\xd9\x8a\xd8\xaa \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x85\xd9\x82\xd8\xaf\xd8\xb3), \'Casa d\'all\xc3\xb2 sagrat\'. L\'estat d\'Israel utilitza sovint com a denominaci\xc3\xb3 en \xc3\xa0rab el nom arcaic Urxalim (\xd8\xa3\xd9\x88\xd8\xb1\xd8\xb4\xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x85), que no t\xc3\xa9 \xc3\xbas en la llengua parlada i molt esc\xc3\xa0s en l\'escrita, o la forma mixta Urxalim Al-Quds (\xd8\xa3\xd9\x88\xd8\xb1\xd8\xb4\xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x85 \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x82\xd8\xaf\xd8\xb3)._NEWLINE_El gentilici en catal\xc3\xa0 dels habitants de la ciutat de Jerusalem \xc3\xa9s jerosolimit\xc3\xa0 i jerosolimitana o b\xc3\xa9 jerosolimitans i jerosolimitanes.\n_START_SECTION_\nHidrologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl subministrament d\'aigua sempre ha estat un dels grans problemes de la ciutat de Jerusalem, com certifiquen la intricada xarxa d\'antics aq\xc3\xbceductes, t\xc3\xbanels, estancs i cisternes que s\'han trobat a la ciutat.\n_START_SECTION_\nCapital de Palestina\n_START_PARAGRAPH_\nIsrael va proclamar Jerusalem com a capital de l\'estat d\'Israel l\'any 1950, i va instal\xc2\xb7lar-hi la seu de la resid\xc3\xa8ncia presidencial, el Parlament israeli\xc3\xa0 (Ken\xc3\xa9sset), la Cort Suprema i altres institucions administratives. Com que la ciutat havia estat dividida entre Jerusalem i Jord\xc3\xa0nia despr\xc3\xa9s de l\'armistici de la Guerra araboisraeliana de 1948, aquesta declaraci\xc3\xb3 de capitalitat nom\xc3\xa9s afectava la part occidental de la ciutat, que era administrada per l\'estat d\'Israel. Aquesta capitalitat no est\xc3\xa0 reconeguda per la comunitat internacional i contrav\xc3\xa9 les diferents resoluciosn de l\'ONU sobre l\'estatus de Jerusalem._NEWLINE_Durant la Guerra dels Sis Dies (1967), Israel va conquistar la part oriental de la ciutat -l\'anomenada Jerusalem est-, i immediatament la va segregar de Cisjord\xc3\xa0nia i la va annexionar de facto a la resta del municipi. El 1980, Israel va englobar dins la seva legislaci\xc3\xb3 nacional ambdues parts, est i oest, proclamant-la com la seva capital eterna i indivisible mitjan\xc3\xa7ant la Llei de Jerusalem (juliol de 1980). Aix\xc3\xb2 no obstant, el Consell de Seguretat de l\'ONU va aprovar la Resoluci\xc3\xb3 478 immediatament despr\xc3\xa9s, l\'agost de 1980, mitjan\xc3\xa7ant la qual va declarar nul\xc2\xb7la la Llei de Jerusalem israeliana i va aconsellar als seus estats membres que situessin les seves ambaixades a Tel Aviv. La majoria, amb l\'excepci\xc3\xb3 dels Pa\xc3\xafsos Baixos i 12 pa\xc3\xafsos hispanoamericans, ja havien traslladat les seves ambaixades a Tel Aviv abans d\'aprovar-se aquesta resoluci\xc3\xb3. El Salvador va anunciar el 25 d\'agost de 2006 el seu trasllat a Tel Aviv. Paraguai i Bol\xc3\xadvia mantenen les seves al suburbi jerosolimit\xc3\xa0 de Mevasseret Zion. Respecte als Estats Units, el seu Congr\xc3\xa9s va aprovar una llei el 1995 que declarava que \xc2\xabJerusalem havia de ser reconeguda com la capital de l\'Estat d\'Israel; i l\'ambaixada estatunidenca d\'Israel haur\xc3\xa0 d\'establir-se a tot tardar el 31 de maig de 1999\xc2\xbb. El trasllat, no obstant aix\xc3\xb2, no s\'ha dut encara a terme.\n_START_SECTION_\nDivisi\xc3\xb3 de la ciutat vella\n_START_PARAGRAPH_\nBarri armeni, barri jueu; barri musulm\xc3\xa0; el mont del Temple (en hebreu: \xd7\x94\xd6\xb8\xd7\xa8 \xd7\x94\xd6\xb7\xd7\x91\xd6\xb8\xd6\xbc\xd7\x99\xd6\xb4\xd7\xaa Har ha-B\xc3\xa0yit, o muntanya del Temple, i en \xc3\xa0rab: \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xad\xd8\xb1\xd9\x85 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb4\xd8\xb1\xd9\x8a\xd9\x81 El-Haram-es-Sherif, o El Santuari Noble; Haret (barri) Bab al-Hitta i barri cristi\xc3\xa0 (ciutat nova al nord-oest del mont Si\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nJerusalem \xc3\xa9s considerada una ciutat sagrada per les tres grans religions monoteistes: el cristianisme, el judaisme i l\'islam. Per al cristianisme, \xc3\xa9s all\xc3\xa0 on va predicar Jes\xc3\xbas i on va ser crucificat; per al judaisme, \xc3\xa9s all\xc3\xa0 on el rei David va establir la capital del Regne d\'Israel i el lloc d\'assentament de l\'arca de l\'Alian\xc3\xa7a i on el seu fill Salom\xc3\xb3 d\'Israel va construir el temple, cap on han de dirigir-se les preg\xc3\xa0ries; i l\'islam recull d\'aquestes religions el car\xc3\xa0cter sagrat de la ciutat, a la qual miraven els primers musulmans en resar, abans de passar a fer-ho cara a La Meca._NEWLINE_Segons la religi\xc3\xb3 musulmana, la c\xc3\xbapula de la Roca \xc3\xa9s el temple musulm\xc3\xa0 m\xc3\xa9s important de Jerusalem. Ubicat al centre del mont del Temple, \xc3\xa9s un santuari -no una mesquita- constru\xc3\xaft entre els anys 687 i 691 pel nov\xc3\xa8 califa Abd-al-M\xc3\xa0lik ibn Marwan, al voltant de la roca en qu\xc3\xa8 Abraham va estar a punt de sacrificar el seu fill (Ismael, segons els musulmans) i des d\'on Mahoma, mitjan\xc3\xa7ant una aleya, va ascendir fins al tron d\'Al\xc2\xb7l\xc3\xa0 en el transcurs d\'un viatge nocturn des de la ciutat de Medina (L\xc3\xa0ylat al-Miraj)._NEWLINE_Segons la religi\xc3\xb3 jueva, el mur de les Lamentacions \xc3\xa9s el lloc m\xc3\xa9s important per a la religi\xc3\xb3 jueva. \xc3\x9altimes restes del temple jueu constru\xc3\xaft per Herodes el Gran sobre les ru\xc3\xafnes del temple de Salom\xc3\xb3. Est\xc3\xa0 compost pel mur Occidental, secci\xc3\xb3 principal del mur, ubicat al ve\xc3\xafnat jueu de la Ciutat Vella; i pel petit Mur, extensi\xc3\xb3 del mur Occidental, situat en un ve\xc3\xafnat \xc3\xa0rab, que \xc3\xa9s el lloc d\'oraci\xc3\xb3 per als jueus dels diferents corrents. El temple va ser constru\xc3\xaft en el lloc en el qual, segons la tradici\xc3\xb3 jueva, Abraham volia sacrificar el seu fill, Isaac. El mont del Temple (on avui es troba la c\xc3\xbapula de Roca i la mesquita d\'Al-Aqsa) \xc3\xa9s considerat com el punt m\xc3\xa9s sagrat, ja que s\'hi trobava el sancta sanctorum on s\'allotjaven les taules de la Llei.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nHist\xc3\xb2ricament, l\'economia de Jerusalem va ser recolzada gaireb\xc3\xa9 exclusivament pels pelegrins, ja que es troba lluny dels ports m\xc3\xa9s importants de Jaffa i de Gaza. Els seus monuments religiosos continuen avui sent la gran estrella per als visitants estrangers, amb la majoria dels turistes que visiten el mur Occidental i la Ciutat Vella, per\xc3\xb2 a l\'\xc3\xbaltim mig segle ha estat cada vegada m\xc3\xa9s clar que el sosteniment de Jerusalem no sols pot basar-se en el seu significat religi\xc3\xb3s._NEWLINE_Encara que les estad\xc3\xadstiques indiquen un creixement econ\xc3\xb2mic a la ciutat, des de 1967 Jerusalem est s\'ha quedat enrere en el desenvolupament respecte a Jerusalem oest. No obstant aix\xc3\xb2, el percentatge de llars amb persones ocupades \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran a les llars \xc3\xa0rabs (76,1%) que a les llars jueves (66,8%). La taxa d\'atur a Jerusalem (8,3%) \xc3\xa9s lleugerament millor que la mitjana estatal (9,0%), encara que la poblaci\xc3\xb3 civil activa representa menys de la meitat en comparaci\xc3\xb3 amb la de Tel Aviv (58,0%) i Haifa (52,4%). La pobresa a la ciutat s\'ha incrementat dram\xc3\xa0ticament als \xc3\xbaltims anys._NEWLINE_Durant el mandat brit\xc3\xa0nic, es va aprovar una llei requerint que tots els edificis es construeixin de pedra de Jerusalem per tal de preservar l\'est\xc3\xa8tica i car\xc3\xa0cter hist\xc3\xb2ric \xc3\xbanic de la ciutat. Com a complement d\'aquest codi de construcci\xc3\xb3 que encara est\xc3\xa0 en vigor, es troba el des\xc3\xa0nim de la ind\xc3\xbastria pesant a Jerusalem, ja que nom\xc3\xa9s al voltant del 2,2% de la terra de Jerusalem \xc3\xa9s "zona d\'ind\xc3\xbastria i infraestructura". En comparaci\xc3\xb3, aquest percentatge a Tel Aviv \xc3\xa9s dues vegades m\xc3\xa9s gran i a Haifa, set vegades m\xc3\xa9s alt. Nom\xc3\xa9s el 8,5% dels llocs de treball del districte de Jerusalem s\'empra en el sector manufacturer, que \xc3\xa9s la meitat de la mitjana estatal (15,8%). Tamb\xc3\xa9 per sobre dels percentatges mitjans s\'empren en l\'educaci\xc3\xb3 (17,9% vs 12,7%), la salut i el benestar (12,6% vs 10,7%), serveis comunitaris i socials (6,4% vs 4,7%), hotels i restaurants (6,1% vs 4,7%) i administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica (8,2% vs 4,7%). Tot i que Tel Aviv continua sent el centre financer d\'Israel, un creixent nombre de les empreses d\'alta tecnologia s\'estan movent cap a Jerusalem, proporcionant 12.000 llocs de treball el 2006. El parc industrial Har Hotzvim al nord de Jerusalem \xc3\xa9s la llar d\'algunes de les principals empreses d\'Israel, entre aquestes Intel, Teva Pharmaceutical Industries, Ophir Optronics i ECI Telecom. Els plans d\'expansi\xc3\xb3 per al parc projecten un centenar d\'empreses, una estaci\xc3\xb3 de bombers, i una escola, amb una superf\xc3\xadcie de 530.000 m \xc2\xb2 ._NEWLINE_Des de l\'establiment de l\'estat d\'Israel, el govern nacional ha continuat sent un jugador important en l\'economia de Jerusalem. El govern, centrat a Jerusalem, genera un gran nombre de llocs de treball i ofertes de subvenci\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s d\'incentius per a noves iniciatives empresarials i de nova creaci\xc3\xb3._NEWLINE_El 2010, Jerusalem va ser nomenada la ciutat d\'oci de viatge superior a l\'\xc3\x80frica i l\'Orient Mitj\xc3\xa0 per la revista Travel + Leisure.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Universitat Hebrea t\xc3\xa9 tres campus a Jerusalem, a la muntanya Scopus, a Givat Ram i un campus m\xc3\xa8dic a l\'hospital Hadassah Ein Kerem. l\'Acad\xc3\xa8mia de la Llengua Hebrea es troba a la Universitat Hebrea de Givat Ram i l\'Acad\xc3\xa8mia Israeliana de Ci\xc3\xa8ncies i Humanitats, situades prop de la casa dels presidents.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUn establiment cananeu (dels jebusites suposadament, que eren la tribu que ocupava el lloc) va existir al lloc al tercer mil\xc2\xb7lenni aC, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s esmentada la ciutat fins a un document egipci del segon mil\xc2\xb7lenni. Llavors es deia Uru\xc5\xa1alim (\'ciutat de pau\'). Des de vers el 1600 aC, els seus reis locals cananeus van recon\xc3\xa8ixer la sobirania eg\xc3\xadpcia durant uns tres-cents anys. En aquest temps fou atacada pels habiru, probablement els hebreus que volien instal\xc2\xb7lar-se a Canaan._NEWLINE_Segons la B\xc3\xadblia, la ciutat fou conquerida pel rei David abans de l\'any 1000 aC i fins llavors era dels jebusites. David la va engrandir i la va declarar capital del regne. El primer temple fou constru\xc3\xaft per Salom\xc3\xb3 vers el 960 aC._NEWLINE_Fou atacada pel que la B\xc3\xadblia anomena Xixak d\'Egipte, que probablement era Shoshenq I vers el 925 aC. I uns anys despr\xc3\xa9s pels \xc3\xa0rabs de Z\xc3\xa9rah (vers 900), i despr\xc3\xa9s per les forces combinades de filisteus i \xc3\xa0rabs durant el regnat de Jehoram de Jud\xc3\xa0 (vers 849 aC-841 aC) i altre cop despr\xc3\xa9s de la derrota del rei Amasies o Amaci\xc3\xa0 (vers 800 aC-780 aC) davant els israelites a Betx\xc3\xa9meix._NEWLINE_Durant el regnat d\'Ahaz (vers 730 aC-715 aC), fou atacada per Pekah d\'Israel i Rezin de Damasc, i poc despr\xc3\xa9s, ja en el seg\xc3\xbcent regnat, per les forces de Senaquerib d\'Ass\xc3\xadria (vers 713 aC); vers la meitat del segle\xc2\xa0vii aC, fou segurament ocupada altra vegada, per\xc3\xb2 el fet no \xc3\xa9s esmentat en la B\xc3\xadblia._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Batalla de Megiddo, fou conquerida pel fara\xc3\xb3 Nekau II d\'Egipte vers el 609 aC, que la va conservar uns dos anys fins que va tornar als babilonis, que despr\xc3\xa9s de la Batalla de Karkemish es van emportar el rei Jehoiakim i tots els pr\xc3\xadnceps reials a Babil\xc3\xb2nia, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s el van retornar al regne com a vassall (605 aC). Despr\xc3\xa9s de tres anys, el rei es va revoltar (vers 601 aC) i els babilonis van assetjar Jerusalem (598 aC). El rei va morir violentament i fou mostrat a les muralles per conv\xc3\xa8ncer els babilonis de la seva mort i la ciutat fou llavors ocupada pels babilonis vers el 597 aC. El fill del rei, Zedequies o Zedekiah, fou nomenat rei vassall, per\xc3\xb2 al cap de deu anys tamb\xc3\xa9 es va revoltar i Nabucodonosor II va assetjar la ciutat altra vegada (587 aC). El temple de Salom\xc3\xb3 fou destru\xc3\xaft i les muralles demolides i la poblaci\xc3\xb3 deportada a Babil\xc3\xb2nia. No van poder retornar fins al 537 aC, gr\xc3\xa0cies al rei persa Cir II el Gran, que els va permetre tamb\xc3\xa9 reconstruir el temple._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'Alexandre el Gran (que hi va ser el 332 aC), els ptolomeus i els sel\xc3\xa8ucides, amb Ant\xc3\xadoc IV Epifanes (174 aC-164 aC), el temple fou privat dels seus costosos recipients sagrats, el palau incendiat i les muralles demolides i es van aixecar altars als \xc3\xaddols al mateix altar del temple, on es van fer sacrificis. Aix\xc3\xb2 va provocar la revolta nacional dels macabeus, que van establir el regne independent. Ant\xc3\xadoc VII Sidetes (o Evergetes), 138 aC-129 aC, durant el regnat de Joan Hirc\xc3\xa0 I, va ocupar la ciutat (vers 135 aC) i les muralles que havien estat restaurades foren altra vegada demolides._NEWLINE_Va passar als romans el 63 aC, quan hi va entrar Pompeu, segons Estrab\xc3\xb3 per intervenir en les disputes entre els germans Hirc\xc3\xa0 i Arist\xc3\xb2bul II de Judea (fills d\'Alexandre Janeu), que es disputaven la successi\xc3\xb3. Pompeu va destruir altre cop les fortificacions i va cobrir una fosa que s\'havia fet per defensar el temple; els tresors del temple no foren tocats, per\xc3\xb2 els va saquejar Crassus el 54 aC en el seu cam\xc3\xad cap a P\xc3\xa0rtia. La lluita pel poder entre Ant\xc3\xadgon, fill d\'Arist\xc3\xb2bul, i Herodes, fill del governador asmoneu Ant\xc3\xadpater l\'idumeu, va permetre als parts saquejar la ciutat (40 aC). El senat rom\xc3\xa0 va crear el Regne de Judea i en fa fer rei Herodes el Gran, que nom\xc3\xa9s va poder conquerir la ciutat a costa d\'un setge en el qual fou ajudat pel rom\xc3\xa0 Sosius, lloctinent de Marc Antoni. Herodes, el 19 aC, va construir el segon temple (i en va restaurar el primer) i va erigir o almenys engrandir la fortalesa Ant\xc3\xb2nia. A la ciutat, es va construir un teatre i un circ i es van establir jocs cada cinc anys en honor de l\'emperador._NEWLINE_Herodes va morir el 4 aC i el seu fill Arquelau de Judea fou deposat el 6 dC i la ciutat fou incorporada a la nova prov\xc3\xadncia de Judea, depenent de la prov\xc3\xadncia de S\xc3\xadria. El procurador de Judea residia normalment a la fortalesa Ant\xc3\xb2nia, per\xc3\xb2 la ciutat de Cesarea i la de Jerusalem compartien la capitalitat. Coponius fou el primer procurador (7) dependent del prefecte de la prov\xc3\xadncia de S\xc3\xadria Cyrenius. El procurador Ponci Pilat (26-36) va construir un aq\xc3\xbceducte que fou l\'\xc3\xbanic monument permanent deixat pels procuradors romans, i que portava l\'aigua de les anomenades piscines de Salom\xc3\xb3 fins a la ciutat._NEWLINE_La Gran Revolta Jueva del 66, durant la qual els zelotes van prendre el control de Jerusalem va provocar la destrucci\xc3\xb3 del temple durant el setge de Jerusalem per Titus, que va tenir ocupats milers de soldats romans durant cinc mesos (abril a setembre)._NEWLINE_Vers el 130, fou visitada per Adri\xc3\xa0, que va pensar a restaurar la ciutat i va deixar el seu amic \xc3\x80quila per supervisar els treballs. Els treballs quedaren aturats durant la Revolta de Bar Kokheb\xc3\xa0, quan van intentar restaurar el temple; fou saquejada el 135. La ciutat fou llavors poblada per romans i es va fundar un temple al J\xc3\xbapiter Capitoli, del qual la ciutat derivava el seu nom de Julia Aelia Capitolina. El temple i altres instal\xc2\xb7lacions religioses paganes (especialment la capella de Venus) es van construir amb pedra del temple; el mont Si\xc3\xb3 fou excl\xc3\xb2s de la ciutat._NEWLINE_Sota l\'emperador Constant\xc3\xad el Gran, Jerusalem, que ja era lloc de pelegrinatge dels cristians, fou dotada de noves instal\xc2\xb7lacions per l\'emperador i la seva mare. L\'esgl\xc3\xa9sia del Martiri i la Resurrecci\xc3\xb3 fou constru\xc3\xafda a partir del 326 i inaugurada el 336._NEWLINE_El 451 el bisbat de Jerusalem fou erigit en patriarcat._NEWLINE_Justini\xc3\xa0 I hi va fer tamb\xc3\xa9 algunes construccions cristianes i hospitals. El 614 fou ocupada pels perses comandats pel general Shahrbaraz i els jueus foren partidaris dels invasors i van massacrar la poblaci\xc3\xb3 cristiana, i els perses s\'endugueren la veracreu. Recuperada la ciutat pels romans d\'Orient, fou visitada per Heracli (629) i el patriarca Modest es va cuidar de la restauraci\xc3\xb3 de les esgl\xc3\xa9sies i va expulsar els jueus de la ciutat._NEWLINE_El 637 fou atacada pels \xc3\xa0rabs i, al cap de quatre mesos, va capitular davant del mateix califa Omar. Els jueus i cristians van poder practicar la seva religi\xc3\xb3 a canvi d\'una taxa; els jueus que havien estat expulsats van poder tornar a Jerusalem. El califa Omar, per un pacte amb l\'emperador rom\xc3\xa0 d\'Orient, va construir l\'anomenada mesquita d\'Omar (Masjid Umar)._NEWLINE_El 1099 fou conquerida durant la primera croada i van morir molts dels seus habitants jueus i musulmans, i es fund\xc3\xa0 el Regne de Jerusalem; el 1187, Salad\xc3\xad la va reconquerir; el 1228, quan es va declarar la sisena croada i fins al 1244, va estar en mans de l\'emperador del Sacre Imperi romanogerm\xc3\xa0nic Frederic II, al qual la va cedir Al-Kamil, de la fam\xc3\xadlia ai\xc3\xbabida. El 1260 va passar als mamelucs i el 1516 als otomans._NEWLINE_Les tropes brit\xc3\xa0niques del general Edmund Allenby la van ocupar el 1917 i fou integrada en el Mandat brit\xc3\xa0nic de Palestina. El 1925, s\'hi va fundar la Universitat Hebrea de Jerusalem. El 1947, les Nacions Unides van recomanar la internacionalitzaci\xc3\xb3 de la ciutat i que fos administrada per l\'organisme, per\xc3\xb2 mai es va posar en practica el pla i despr\xc3\xa9s de la Guerra de 1948 va quedar dividida entre Israel i Transjord\xc3\xa0nia; la secci\xc3\xb3 oest va restar ocupada per Israel, i la secci\xc3\xb3 est de la ciutat (incloent-hi la Ciutat Vella), amb la regi\xc3\xb3 de Cisjord\xc3\xa0nia, va quedar per als \xc3\xa0rabs i unida al Regne de Transjord\xc3\xa0nia._NEWLINE_El 1967, Israel va ocupar la part jordana. Israel la va declarar capital del pa\xc3\xads, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no fou reconegut per la comunitat internacional (nom\xc3\xa9s puntualment per alguns pa\xc3\xafsos).'