b'\n_START_ARTICLE_\nDemocr\xc3\xa0cia sovi\xc3\xa8tica\n_START_SECTION_\nConcepte\n_START_PARAGRAPH_\nEl proc\xc3\xa9s comen\xc3\xa7ava quan els treballadors d\'una ciutat escollien el seu soviet local. Aquest cos tenia tant els poders executiu com legislatiu d\'aquella ciutat. La idea \xc3\xa9s la mateixa que la de la Comuna de Par\xc3\xads. Els soviets locals triaven els seus delegats per al soviet del provincial. Aquests soviets provincials alhora escollien el seu soviet provincial; finalment, els soviets provincials escollien els seus delegats per al soviet regional. Cadascun dels soviets tenia tant els poders executiu com legislatiu al territori que governava._NEWLINE_Aquest proc\xc3\xa9s electiu d\'un grup de soviets elegien el consell superior a ells, continuant fins al Soviet Suprem, d\'abast nacional, que era el cos suprem governant de la naci\xc3\xb3. El soviet nacional no era elegit pels soviets regionals, sin\xc3\xb3 pels soviets de districte. Cada districte elegia i enviava a diversos delegats al soviet suprem, en una proporci\xc3\xb3 que represent\xc3\xa9s la seva poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_Cadascun dels soviets (fins i tot els majors a escala local) elegien un petit comit\xc3\xa8 executiu. Aquesta assemblea tractava els afers del dia a dia del territori que governava. El comit\xc3\xa8 executiu era depenent del seu soviet, i les seves accions havien d\'estar d\'acord amb la legislaci\xc3\xb3 del soviet, operant nom\xc3\xa9s quan el soviet no es trobava reunit. Aquest m\xc3\xa8tode s\'inspirava en la democr\xc3\xa0cia atenenca._NEWLINE_Els defensors d\'aquest m\xc3\xa8tode afirmaven que aquesta forma de govern era un m\xc3\xa8tode mitjan\xc3\xa7ant el qual podia exercir-se la dictadura del proletariat en grans poblacions. La democr\xc3\xa0cia sovi\xc3\xa8tica representa la democr\xc3\xa0cia per delegaci\xc3\xb3. La teoria \xc3\xa9s que els membres dels soviets, propers als treballadors o als membres dels soviets inferiors als quals representen, poden traslladar acuradament les decisions del poble a la legislaci\xc3\xb3, i ser m\xc3\xa9s responsables que una democr\xc3\xa0cia parlament\xc3\xa0ria centralitzada. Finalment, la democr\xc3\xa0cia sovi\xc3\xa8tica es basa en la democr\xc3\xa0cia directa, especialment per la seva advocaci\xc3\xb3 de delegats revocables.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers soviets, tamb\xc3\xa9 anomenats consells de treballadors, van formar-se despr\xc3\xa9s de la revoluci\xc3\xb3 russa de 1905. Vlad\xc3\xadmir Lenin i els bolxevics veien el soviet com la unitat b\xc3\xa0sica d\'organitzaci\xc3\xb3 d\'una societat sota el sistema comunista i donaren suport a aquesta forma de democr\xc3\xa0cia. Els soviets tamb\xc3\xa9 desenvoluparen un paper considerable en les revolucions de febrer i d\'octubre. En aquells moments, representaven un ampli ventall de partits socialistes, a m\xc3\xa9s dels bolxevics._NEWLINE_A la R\xc3\xbassia postrevolucion\xc3\xa0ria, els soviets locals de treballadors elegien representants que formarien els soviets regionals, els quals alhora escollirien aquells que els haurien de representar en els soviets superiors, i aix\xc3\xad fins a arribar al Congr\xc3\xa9s dels Soviets. Finalment, el Soviet Suprem de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica esdevindria el m\xc3\xa0xim orgue legislatiu del pa\xc3\xads._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que els Bolxevics de Lenin nom\xc3\xa9s obtinguessin una minoria dels vots a les eleccions a l\'Assemblea Constituent Russa, va dissoldre\'l despr\xc3\xa9s de la primera reuni\xc3\xb3, argumentant, com havia fet Marx que la democr\xc3\xa0cia parlament\xc3\xa0ria no podia representar als treballadors car a la pr\xc3\xa0ctica estava dominada per la burgesia, i que els Soviets (on els bolxevics gaudien de la majoria) representarien m\xc3\xa9s acuradament l\'opini\xc3\xb3 del poble, la qual havia canviat com s\'havia mostrat a les eleccions als soviets entre el moment de les eleccions a l\'Assemblea i la primera reuni\xc3\xb3 d\'aquesta. Tamb\xc3\xa9 afirm\xc3\xa0 expl\xc3\xadcitament que la democr\xc3\xa0cia no inclo\xc3\xafa aquells considerats burgesos. Els cr\xc3\xadtics argumenten que les eleccions als soviets no eren lliures ni justes, a difer\xc3\xa8ncia de les eleccions a l\'Assemblea._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Revoluci\xc3\xb3, els bolxevics van haver de defensar el nou govern format durant la Primera Guerra Mundial i la Guerra Civil Russa. Els efectes d\'ambdues guerres sobre el nou govern sovi\xc3\xa8tic van poder influir en el declivi de la democr\xc3\xa0cia sovi\xc3\xa8tica a R\xc3\xbassia (a causa de l\'autoritat de l\'Estat en aquell temps de guerra) i de l\'emerg\xc3\xa8ncia de l\'estructura burocr\xc3\xa0tica que va mantenir un gran control de la societat durant tota la hist\xc3\xb2ria de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. La resta de partits van ser progressivament prohibits. Lenin argument\xc3\xa0 que els Soviets i el principi del centralisme democr\xc3\xa0tic del Partit Bolxevic asseguraven la democr\xc3\xa0cia. Per\xc3\xb2 malgrat aix\xc3\xb2 Lenin prohib\xc3\xad temporalment les faccions al Partit. Aquesta prohibici\xc3\xb3 duraria fins a les revolucions de 1989, i d\'acord amb els cr\xc3\xadtics van fer que els procediments democr\xc3\xa0tics al Partit fossin una formalitat buida._NEWLINE_Quan Stalin assol\xc3\xad el poder consolid\xc3\xa0 molta m\xc3\xa9s autoritat sobre el partit. Els Soviets van ser transformats en l\'estructura burocr\xc3\xa0tica que exist\xc3\xad durant tota la resta de la hist\xc3\xb2ria de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica i estaven completament sota el control dels oficials del Partit i del Politbur\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEleccions a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nEn teoria, els ciutadans triaven els candidats per a les eleccions pels soviets locals. A la pr\xc3\xa0ctica, almenys fins abans de les eleccions de juny de 1987, aquests candidats havien estat triats pel Partit Comunista local, pel Komsomol i pels oficials dels sindicats sota la direcci\xc3\xb3 de l\'organitzaci\xc3\xb3 del Partit al districte (raion). Les eleccions tenien lloc despr\xc3\xa9s de sis setmanes de campanyes. Encara que els electors tenien el vot per o contra un candidat, normalment fins al 1987 els candidats rebien un 99% dels vots._NEWLINE_Malgrat el control hist\xc3\xb2ric del partit sobre les eleccions locals, des de la nominaci\xc3\xb3 dels candidats a les eleccions sense oposici\xc3\xb3, els ciutadans usaven les eleccions per fer p\xc3\xbabliques les seves preocupacions. A vegades usaven el paper decorat per escriure demandes per a serveis p\xc3\xbablics en particular. Per exemple, a les eleccions de 1985 per a un soviet a Omsk hi havia instruccions per allunyar l\'aeroport del centre de la ciutat, per construir un nou centre de m\xc3\xbasica i per construir instal\xc2\xb7lacions d\'aparcament per als inv\xc3\xa0lids. Conseg\xc3\xbcentment, el soviet d\'Omsk va moure\'s per poder donar aquests serveis, tots ells aprovats per les autoritats relevants del Partit.\n_START_SECTION_\nLa Constituci\xc3\xb3 de 1918\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera constituci\xc3\xb3, la Constituci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica de 1918 descrivia el r\xc3\xa8gim que assum\xc3\xad el poder a la Revoluci\xc3\xb3 Bolxevic de 1917. Aquesta constituci\xc3\xb3 donava \xc3\xa0mplies garanties d\'igualtat de drets a camperols i treballadors. Negava, aix\xc3\xb2 no obstant, el dret als grups socials que s\'oposessin al nou govern o don\xc3\xa9s suport a l\'Ex\xc3\xa8rcit Blanc a la Guerra Civil Russa (1918-21) a participar en les eleccions als soviets o a tenir algun poder pol\xc3\xadtic._NEWLINE_El poder suprem restava en mans del Congr\xc3\xa9s dels Soviets de Totes les R\xc3\xbassies, constitu\xc3\xaft pels diputats provinents dels soviets de tota R\xc3\xbassia. El comit\xc3\xa8 directiu del Congr\xc3\xa9s, conegut com a Comit\xc3\xa8 Central Executiu del Congr\xc3\xa9s dels Soviets, actuava com a orgue suprem de poder entre les sessions del congr\xc3\xa9s i com a presid\xc3\xa8ncia col\xc2\xb7lectiva de l\'estat._NEWLINE_El congr\xc3\xa9s reconeixia el Consell de Comissaris del Poble (el Sovet narodnikh kommissarov o Sovnarkom) com el bra\xc3\xa7 administratiu del jove govern. El Sovnarkom exerc\xc3\xad l\'autoritat governamental des de novembre de 1917 fins a l\'adopci\xc3\xb3 de la constituci\xc3\xb3 de 1918. La constituci\xc3\xb3 va fer al Sovnarkom responsable del Congr\xc3\xa9s dels Soviets per a l\'administraci\xc3\xb3 general dels afers de l\'estat. La constituci\xc3\xb3 permetia al Sovnarkom a publicar decrets portant a terme tota la for\xc3\xa7a de la llei quan el congr\xc3\xa9s no estava reunit en sessi\xc3\xb3. Llavors, el congr\xc3\xa9s aprovava de manera rutin\xc3\xa0ria aquests decrets en la seva seg\xc3\xbcent sessi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa Constituci\xc3\xb3 de 1924\n_START_PARAGRAPH_\nLa Constituci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica de 1924 legitim\xc3\xa0 la uni\xc3\xb3 al desembre de 1922 de la RSFS de R\xc3\xbassia, de l\'RSS d\'Ucra\xc3\xafna, de l\'RSS de Bielor\xc3\xbassia i la RFSS de Transcauc\xc3\xa0sia per formar la Uni\xc3\xb3 de Rep\xc3\xbabliques Socialistes Sovi\xc3\xa8tiques. Aquesta constituci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 alter\xc3\xa0 l\'estructura del govern central. La constituci\xc3\xb3 dividia el Comit\xc3\xa8 Central Executiu en el Soviet de la Uni\xc3\xb3, que representaria les rep\xc3\xbabliques constituents, i el Soviet de les Nacionalitats, que representaria els interessos dels diferents grups nacionals. El Pres\xc3\xaddium del Comit\xc3\xa8 Central Executiu servia com a presid\xc3\xa8ncia col\xc2\xb7lectiva. Entre les sessions del Comit\xc3\xa8 Central Executiu, el Pres\xc3\xaddium supervisava l\'administraci\xc3\xb3 del govern. El Comit\xc3\xa8 Central Executiu tamb\xc3\xa9 elegia al Sovnarkom, que servia com a bra\xc3\xa7 executiu del govern.\n_START_SECTION_\nLa constituci\xc3\xb3 de 1936\n_START_PARAGRAPH_\nLa Constituci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica de 1936, adoptada el 5 de desembre de 1936, i tamb\xc3\xa9 coneguda com a "Constituci\xc3\xb3 de Stalin", disseny\xc3\xa0 de nou el govern. La constituci\xc3\xb3 derogava restriccions de vot i afegia el sufragi universal directe i el dret a treball als drets garantits per la constituci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via. La constituci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 prove\xc3\xafa per a l\'elecci\xc3\xb3 directa de tots els cossos del govern i la seva reorganitzaci\xc3\xb3 en un sistema \xc3\xbanic i uniforme._NEWLINE_La constituci\xc3\xb3 de 1936 canvi\xc3\xa0 el nom del Comit\xc3\xa8 Central Executiu pel de Soviet Suprem de la Uni\xc3\xb3 de Rep\xc3\xbabliques Socialistes Sovi\xc3\xa8tiques. Com el seu predecessor, el Soviet Suprem tamb\xc3\xa9 estava format per dues cambres: el Soviet de la Uni\xc3\xb3 i el Soviet de les Nacionalitats. La constituci\xc3\xb3 facultava al Soviet Suprem per elegir comissions, que realitzaven la majoria de les tasques del Soviet Suprem. Igual que sota l\'antiga constituci\xc3\xb3, el Pres\xc3\xaddium exercia els plens poders del Soviet Suprem entre les sessions i tenia el dret d\'interpretar les lleis. El president del Pres\xc3\xaddium esdevingu\xc3\xa9 el cap d\'Estat. El Sovnarkom (despr\xc3\xa9s de 1916 pass\xc3\xa0 a anomenar-se "Consell de Ministres") continu\xc3\xa0 actuant com el bra\xc3\xa7 executiu del govern.\n_START_SECTION_\nLa constituci\xc3\xb3 de 1977\n_START_PARAGRAPH_\nCom la constituci\xc3\xb3 de 1936, la Constituci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica de 1936 us\xc3\xa0 l\'elecci\xc3\xb3 directa de tots els cossos governamentals, i us\xc3\xa0 el nom "Soviet" per a alguns d\'aquests cossos.'