b"\n_START_ARTICLE_\nCant de la Sibil\xc2\xb7la\n_START_SECTION_\nRepresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nS'ha celebrat durant les Matines de Nadal, la missa de la nit de Nadal, a totes les esgl\xc3\xa9sies de Mallorca i a l'Alguer, de manera pr\xc3\xa0cticament ininterrompuda. Entre les representacions actuals m\xc3\xa9s destacades es compten la de la catedral de Mallorca, la del Santuari de Lluc o la que cada any, des del 1998, fa Maria del Mar Bonet a l'esgl\xc3\xa9sia de la Bonanova._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s'ha anat recuperant en moltes esgl\xc3\xa9sies de Catalunya i del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0. A Barcelona hi ha quatre temples on es pot escoltar aquest cant medieval. Des del 1948 s'interpreta a l'estil tradicional i amb acompanyament de coral a la bas\xc3\xadlica de Santa Maria del Mar, la primera de recuperar-lo. A la parr\xc3\xb2quia de Sant Gervasi i Protasi del barri de la Bonanova, s'hi representa des de l'any 1998, habitualment amb la veu de la cantant mallorquina Maria del Mar Bonet. La Catedral de Barcelona el va recuperar l'any 2009, i des del 2008 tamb\xc3\xa9 es pot sentir a la parr\xc3\xb2quia de Santa Maria de Gr\xc3\xa0cia, on s'interpreta amb l'acompanyament de l'Orfe\xc3\xb3 Gracienc._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es pot presenciar a Ontinyent, Gandia, catedral de la Seu d'Urgell (2011), a la Catedral de Tarragona (2013),  Xeraco o Sueca, on es va recuperar en el Nadal de 1991 i ha continuat representant-se des d'eixe moment ininterrompudament. Tamb\xc3\xa9 a l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Ma\xc3\xb3 (Menorca) s'ha recuperat seguint el text d'una versi\xc3\xb3 d'un manuscrit del segle\xc2\xa0xviii.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nOrigin\xc3\xa0riament la Sibil\xc2\xb7la es cantava amb melodia gregoriana i, tal com es pot veure al C\xc3\xb2dex de la Concepci\xc3\xb3 abans mencionat, l'acompanyament musical que es feia a Mallorca, excepte en algunes variacions, era el mateix documentat a altres llocs de la pen\xc3\xadnsula. Ara com ara no es pot saber fins quan es va cantar la Sibil\xc2\xb7la amb aquesta m\xc3\xbasica gregoriana, per\xc3\xb2 segurament fou fins al segle\xc2\xa0xvi o XVII. La transmissi\xc3\xb3 oral durant segles del Cant va comportar, igual que amb el text, l'aparici\xc3\xb3 de diferents variacions i models. L'inter\xc3\xa8s que va suscitar aquest cant entre els primers estudiosos de la m\xc3\xbasica i folkloristes del XIX va donar lloc a la transcripci\xc3\xb3 en partitura de les diferents versions conegudes en el seu moment, amb el qual se fixaren les versions mel\xc3\xb2diques que han arribat fins avui en dia. Actualment, les versions que s'interpreten, si b\xc3\xa9 amb difer\xc3\xa8ncies i matisos, s\xc3\xb3n poques perqu\xc3\xa8 totes tenen com a origen com\xc3\xba les partitures_NEWLINE_fixades pels estudiosos del segle\xc2\xa0xix.\n_START_SECTION_\nCerim\xc3\xb2nia\n_START_PARAGRAPH_\nAl comen\xc3\xa7ament, el cant de la Sibil\xc2\xb7la era interpretat per preveres, que varen ser substitu\xc3\xafts amb el pas dels segles per un nin cantor. Actualment, a la majoria de les esgl\xc3\xa9sies continua essent un nin el que canta, si b\xc3\xa9 en alguns casos ho fa una nina o una dona. A la representaci\xc3\xb3 actual, el nin cantor surt acompanyat per dos o m\xc3\xa9s escolans amb ciris, que l'acompanyen fins al presbiteri o la trona. Les estrofes s\xc3\xb3n entonades a veu sola i sense acompanyament instrumental, excepte quan, entre estrofa i estrofa, s'introdueix l'orgue._NEWLINE_La indument\xc3\xa0ria que es fa servir \xc3\xa9s molt semblant a totes les esgl\xc3\xa9sies de Mallorca. Sol consistir en una t\xc3\xbanica blanca o de color, de vegades brodada al coll i a la part inferior, i habitualment una capa; en alguns pobles la capa se substitueix per una altra t\xc3\xbanica. El cap es cobreix amb una gorra del mateix color que el vestit. A les mans porta una espasa, que mant\xc3\xa9 dreta davant la cara el temps que dura el cant, i quan aquest cant acaba forma amb l'espasa una creu a l'aire._NEWLINE_En algunes de les celebracions, en acabar el cant, es talla amb l'espasa una coca que penja del tornaveu de la trona. En els darrers segles tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 documentat que es tallaven les neules que solen decorar les esgl\xc3\xa9sies per Nadal._NEWLINE_A Mallorca encara \xc3\xa9s en el record la glosa que diu aix\xc3\xad:_NEWLINE_Sibil\xc2\xb7la guarda sa coca //_NEWLINE_que no et caigui de ses mans //_NEWLINE_que a baix hi ha dos escolans //_NEWLINE_que baden un pam de boca.\n_START_SECTION_\nRellev\xc3\xa0ncia cultural\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia a les esgl\xc3\xa9sies de Mallorca del cant de la Sibil\xc2\xb7la a les matines de Nadal des de la Conquesta, a excepci\xc3\xb3 dels anys 1572-1575 que es va deixar de cantar a la Seu, \xc3\xa9s un dels exemples encara vius del folklore religi\xc3\xb3s medieval, del qual queden escasses mostres a tot l'entorn cultural. Molts estudiosos de la m\xc3\xbasica mallorquina no dubten a qualificar el Cant de la Sibil\xc2\xb7la com un dels fen\xc3\xb2mens m\xc3\xa9s singulars i rellevants de la tradici\xc3\xb3 musical mallorquina, per la converg\xc3\xa8ncia de tradici\xc3\xb3 popular i m\xc3\xbasica culta i per constituir un cas \xc3\xbanic on poder llegir les diferents pr\xc3\xa0ctiques musicals que s'han produ\xc3\xaft al llarg dels segles. La llarga perviv\xc3\xa8ncia i la transmissi\xc3\xb3 oral fa que s'hagin anat repetint uns elements fixos, alhora que s'anaven incorporant elements renovadors i de canvi, tot provocant l'aparici\xc3\xb3 de diferents versions i variants._NEWLINE_La singularitat i rellev\xc3\xa0ncia que t\xc3\xa9 el cant de la Sibil\xc2\xb7la dins l'imaginari col\xc2\xb7lectiu dels mallorquins, el seu car\xc3\xa0cter de representaci\xc3\xb3 ritual, lligat a un temps (el Nadal) i a un territori (Mallorca), aix\xc3\xad com les seves caracter\xc3\xadstiques \xc3\xbaniques, el_NEWLINE_feren mereixedor, en virtut de la Llei 12/1998, de 21 de desembre, del patrimoni hist\xc3\xb2ric de les Illes Balears, de ser declarat b\xc3\xa9 immaterial d'inter\xc3\xa8s cultural pel Consell de Mallorca el 13 de desembre de 2004._NEWLINE_El 16 de novembre del 2010 el Cant de la Sibil\xc2\xb7la de Mallorca va ser declarat patrimoni Cultural i Immaterial de la Humanitat pel Comit\xc3\xa8 Intergovernamental per la Salvaguarda de la UNESCO reunit a Nairobi (Kenya)."