b"\n_START_ARTICLE_\nDeg hit'an\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nViuen al naixement dels rius Kuskokwin i Yukon, al Nord d'Alaska, i a Anvik, entre el Yukon i el Shageluk.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1980 hi havia 400 individus (300 anvik i 100 nikolai) dels quals nom\xc3\xa9s 100 parlaven la seva llengua. Segons dades de la BIA del 1995, vivien als llogarrets de Sleetmute (92 h/97 al rol tribal), Anvik (75 h/79 al rol), Grayling (194 h/204), Holy Cross (277 h/299), Shageluk (132 h/139) i Takotna (17 h/18) mixta amb els inuit. En total, 818 al rol tribal. La seva llengua, per\xc3\xb2, nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 uns 40 parlants, la majoria ancians.\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nViuen en zones de bosc i tundra, pesquen salmons entre el gel i cacen carib\xc3\xbas, ossos, castors, \xc3\xa0necs i dants, i se'ls menjaven crus o cuits. Estaven molt influenciats culturalment pels inuit. Vestien parques, pantalons i d'altres robes d'aquests. Llurs cases eren semisubterr\xc3\xa0nies, com les dels inuit de l'Oest. Cacen amb arpons, venables llanc\xc3\xadvols i d'altres armes inuit. Fabricaven canoes de fusta de bedolls i bots de pell._NEWLINE_Vivien a llogarrets, alguns n\xc3\xb2mades i d'altres sedentaris, tals com campaments de pesca per a una o dues fam\xc3\xadlies a l'estiu, i a assentamenst d'hivern per a tot el grup. El centre del campament era una casa subterr\xc3\xa0nia llarga o kashin, emprada tamb\xc3\xa9 com a casa de suor, consell de la tribu, club d'entreteniment, casa funer\xc3\xa0ria, temple religi\xc3\xb3s per a activitats dels xamans i d'altres actes p\xc3\xbablics, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s per a homes. Les dones es quedaven a casa. _NEWLINE_Celebraven motls esports, jocs, cerim\xc3\xb2nies i potlachts, tot i \xc3\xa9sser molt important per a ells l'ostentaci\xc3\xb3 de la riquesa. Creien en un esperit sobrenatural que omplia tots els \xc3\xa9ssers animants i inanimats, i en un creador, en un dimoni i en una vida d'ultratomba. Tenien moltes supersticions, tab\xc3\xbas i rituals referents a la cacera, als animals i als estris._NEWLINE_Els hiverns celebraven reunions al kashin, on tenien set cerim\xc3\xb2nies diferents, hi feien d\xc3\xa0dives i danses amb m\xc3\xa0scares per conjurar l'abund\xc3\xa0ncia de la cacera.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1760 els r\xc3\xbassos es van emparar d'Alaska, per\xc3\xb2 van tenir poc contracte amb els den\xc3\xa9 de l'interior, a difer\xc3\xa8ncia dels inuits, aleut i tlingit. Cap al 1834 exploraren el riu Yukon i Kuskokwin. Aix\xc3\xb2 els far\xc3\xa0 entrar en conflicte amb la Hudson bay Company. Mantingueren, per\xc3\xb2, un comer\xc3\xa7 for\xc3\xa7a actiu._NEWLINE_El 30 de mar\xc3\xa7 del 1867 tota Alaska fou objecte d'un tractat de compra amb el govern dels EUA, qui els pag\xc3\xa0 7,2 milions $ en or. El govern nord-americ\xc3\xa0 passa el control a l'Alaska Commercial Company (ACC) i el 17 de maig dict\xc3\xa0 la primera llei org\xc3\xa0nica per tal que se li apliquin les lleis d'Oregon. _NEWLINE_El 1912 es va crear el primer grup indi, Alaska Native Brotherhood, per tal de protegir llurs interessos._NEWLINE_El 1968 es crear\xc3\xa0 el Native Land Claims Movement (NLCM), amb suport dels ecologistes, per a evitar les expropiacions a causa dels descobriments petrol\xc3\xadfers, i reclama compensacions, cosa que for\xc3\xa7ar\xc3\xa0 el 1971 la creaci\xc3\xb3 de l'Alaska Native Claims Settlement Act, que extingeix els t\xc3\xadtols de propietat abor\xc3\xadgens a Alaska i ordena l'establiment de corporacions que administrin els diners produ\xc3\xafts a les terres (44 milions d'acres i 962,5 milions $)._NEWLINE_Darrerament estan intentant la recuperaci\xc3\xb3 de la seva llengua, merc\xc3\xa8 l'esfor\xc3\xa7 de gent com Belle Deacon (1905), cistellera i autora dels contes biling\xc3\xbces Engithidong Xugixudhoy: their stories of long ago (1987)."