b"\n_START_ARTICLE_\nHug d'Arle\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill del comte Teobald de Proven\xc3\xa7a o Teobald d'Arle, i la seva esposa Berta de Lotar\xc3\xadngia. Era n\xc3\xa9t per part de mare de Lotari II de Lotar\xc3\xadngia. A la mort del seu pare va heretar els comtats de Viena del Delfinat i d'Arle el que el va convertir en el principal noble del regne de la Borgonya Cisjurana o Proven\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nEl comtat d'Arle\n_START_PARAGRAPH_\nEl 905, al ser cegat el rei de Proven\xc3\xa7a/Borgonya Cisjurana, Llu\xc3\xads III, va esdevenir conseller del sobir\xc3\xa0 que el 911 li va confiar la reg\xc3\xa8ncia del regne i el va nomenar duc i marques de Proven\xc3\xa7a (succeint a Tibert com a comte de Proven\xc3\xa7a) i marqu\xc3\xa8s del Vien\xc3\xa8s. Va instal\xc2\xb7lar la seva capital a Arle (Llu\xc3\xads III residia a Viena) i per aix\xc3\xb2 el regne fou conegut tamb\xc3\xa9 com a regne d'Arle. Per refermar-se en el poder es cas\xc3\xa0 el 912 amb Wil\xc2\xb7la de Borgonya, germana del rei i filla de Bos\xc3\xb3 de Proven\xc3\xa7a que havia enviudat de Rodolf I de Borgonya (\xe2\x80\xa0 25 d'octubre del 912). Wil\xc2\xb7la va morir el 914._NEWLINE_La instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d'Hug a Arle va comportar l'arribada d'un bon nombre de nobles borgonyons, el que va provocar tensions amb l'aristocr\xc3\xa0cia local. Aix\xc3\xad per exemple els casos de Manass\xc3\xa8s d'Arle, arquebisbe d'Arle el 920, que era fill d'un comte de Chalon i era nebot d'Hug. Aquestes tensions van comportar algunes morts (anys 915-920) com per exemple la dels parents de Mayeul de Cluny._NEWLINE_El 924 Ra\xc3\xbcl I de Fran\xc3\xa7a, nebot de Bos\xc3\xb3 de Proven\xc3\xa7a i germ\xc3\xa0 d'Hug el Negre, fou elegit rei de Fran\xc3\xa7a i va intervenir en el regne de Proven\xc3\xa7a o Arle. Hug d'Arle li va haver de retre homenatge i va segellar una alian\xc3\xa7a amb el matrimoni de la seva neboda Berta amb Bos\xc3\xb3 I, germ\xc3\xa0 de Ra\xc3\xbcl.\n_START_SECTION_\nRei d'It\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nJa el rei Llu\xc3\xads III va intentar unificar les corona de Proven\xc3\xa7a i d'It\xc3\xa0lia sota un mateix tron, per frenar aix\xc3\xad el poder de Berenguer de Friul. Hug d'Arle fou vist amb bons ulls per ser nomenat rei d'It\xc3\xa0lia. Segurament des de finals del 910 un ex\xc3\xa8rcit proven\xc3\xa7al dirigit per Hug d'Arle, el seu germ\xc3\xa0 Bos\xc3\xb3 i Hug Tallaferro va envair Llombardia amb el suport de la mare d'Hug, Berta, filla de Lotari II, v\xc3\xaddua de Teobald d'Arle i esposa ara del marqu\xc3\xa8s Adalbert II de Toscana; aquesta expedici\xc3\xb3 aparentment no va tenir \xc3\xa8xit; Constant\xc3\xad VII Porfirog\xc3\xa8nit situa els fets el 923 o 924 i Liutprand de Cr\xc3\xa8mona entre 917 i 920. De 922 a 924, despr\xc3\xa9s d'una revolta de gran part de la noblesa italiana, Rodolf II de Borgonya fou elegit rei carolingi d'It\xc3\xa0lia en oposici\xc3\xb3 a Berenguer; la guerra civil va acabar el 7 d'abril del 924 amb l'assassinat del darrer._NEWLINE_Hug va provar fortuna llavors i el juliol del 926 va sortir d'Arle per anar a It\xc3\xa0lia . Amb el suport dels gran del regne i despr\xc3\xa9s d'un acord amb Rodolf II de Borgonya el 9 de juliol de 926 no va tenir cap oposici\xc3\xb3 seriosa. Llavors va confiar el comtat d'Arle i Proven\xc3\xa7a al seu germ\xc3\xa0 Bos\xc3\xb3, conegut com a Bos\xc3\xb3 d'Arle. Hug va millorar l'administraci\xc3\xb3 central del regne i va aconseguir aturar parcialment les incursions magiars d'It\xc3\xa0lia. Va induir la noblesa italiana a recon\xc3\xa8ixer el seu fill Lotari II d'It\xc3\xa0lia com el seu successor al regne carolingi d'It\xc3\xa0lia.\n_START_SECTION_\nLa successi\xc3\xb3 de Llu\xc3\xads III a Proven\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort de Llu\xc3\xads III el Cec el 928, Hug va retornar a Proven\xc3\xa7a per agafar la successi\xc3\xb3 com a sobir\xc3\xa0 de Proven\xc3\xa7a i rei de Borgonya Cisjurana/Proven\xc3\xa7a o rei d'Arle. No obstant va acabar reconeixent al fill de Llu\xc3\xads III, Carles Constant\xc3\xad, com a comte de Vienne i segurament va cedir el Vien\xc3\xa8s al rei Ra\xc3\xbcl I de Fran\xc3\xa7a. Per un acord vers el 934 va recon\xc3\xa8ixer a Rodolf II de Borgonya (Transjurana) com a rei de Borgonya Cisjurana amb Proven\xc3\xa7a i li va cedir els seus drets a canvi de renunciar a tota pretensi\xc3\xb3 sobre It\xc3\xa0lia. No obstant Hug va conservar el t\xc3\xadtol de marqu\xc3\xa8s de Proven\xc3\xa7a on tenia importants possessions. Per aquest acord Adelaida de Borgonya es casava amb el fill d'Hug, Lotari II.\n_START_SECTION_\nEls conflictes italians\n_START_PARAGRAPH_\nLlavors es va ocupar d'establir la seva autoritat a It\xc3\xa0lia. Ja el 931 va fer cegar al seu germanastre Lambert de Toscana que acabava de pujar al tron de Toscana, i va donar el marquesat al seu germ\xc3\xa0 Bos\xc3\xb3 d'Arle fins al 936 quan el va deposar en favor del seu propi fill Hubert o Humbert._NEWLINE_El 932, Hug es va casar a Roma amb Marozia, senadora de Roma i v\xc3\xaddua de Guiu de Toscana, germanastre d'Hug. Durant la cerimoni un cop d'estat del fill de Marozia, Alberic II, va avortar l'operaci\xc3\xb3; Marozia fou empresonada i Hug va haver de fugir. El mateix 932 els sarra\xc3\xafns es van apoderar temporalment de G\xc3\xa8nova. Hug va haver d'intervenir diverses vegades amb la flota per intentar aturar les depredacions dels sarra\xc3\xafns que venien de diversos llocs i molt especialment de la seva base a Fraxinetum des d'on feien incursions cap a l'interior de Proven\xc3\xa7a i fins als Alps. Segons el Muktabis d'Iban Hayyan, va fer tamnb\xc3\xa9 passos diplom\xc3\xa0tics (940). El 942 Hug va organitzar un atac combinat per terra i mar contra Fraxinetum i va demanar ajut al basileus Rom\xc3\xa0 I Lecap\xc3\xa8, per\xc3\xb2 al darrer moment va preferir fer un pacte amb els sarra\xc3\xafns als que va utilitzar com a mercenaris en els seus afers italians. Tot i aix\xc3\xad va aturar l'anarquia a la pen\xc3\xadnsula italiana que prevalia abans del seu govern.\n_START_SECTION_\nTemptativa de recuperar Borgonya Transjurana\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort de Rodolf II de Borgonya el 937, Hug va intentar d'unir el regne de les Dues Borgonyes (la uni\xc3\xb3 de la Transjurana amb la Cisjurana/proven\xc3\xa7a) amb el d'It\xc3\xa0lia. Va retornar a Proven\xc3\xa7a on va for\xc3\xa7ar a Berta de Su\xc3\xa0bia, v\xc3\xaddua de Rodolf II de Borgonya i filla del duc Burcard II de Su\xc3\xa0bia, a casar-se amb ell i va casar al seu fill Lotari d'Arle amb la germana del jove hereu de Rodolf, Conrad, assolint la reg\xc3\xa8ncia d'aquest Conrad que era un infant. Aquest projecte d'alian\xc3\xa7a va fracassar per la intervenci\xc3\xb3 del rei de Germ\xc3\xa0nia Ot\xc3\xb3 I que es va erigir en protector de Conrad, ja que no estava disposat a acceptar la unificaci\xc3\xb3 dels dos regnes. El matrimoni d'Hug amb la seva nova esposa no li va impedir gaudir de diversos amants al seu castell de Colombier-sur-Morges a la riba dreta del llac Leman, amb les que va tenir diversos bastards. Segons una cr\xc3\xb2nica va tenir relacions sexuals amb la seva jove Adelaida de Borgonya abans que aquesta les tingu\xc3\xa9s amb Lotari, el fill d'Hug.\n_START_SECTION_\nFinal\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 940 va tenir un rival perill\xc3\xb3s en Berenguer II d'Ivrea. Hug el va poder v\xc3\xa8ncer el 941, i el va obligar a fugir a Germ\xc3\xa0nia a la cort d'Ot\xc3\xb3 I. Aquest, que es malfiava de l'increment de poder d'It\xc3\xa0lia va sostenir un segon intent de Berenguer que el 945 va aconseguir conv\xc3\xa8ncer a nombrosos nobles italians de passar al seu b\xc3\xa0ndol a canvi de promeses de terres i honors. derrotat militarment Hug fou deposat per una dieta celebrada a Mil\xc3\xa0, per\xc3\xb2 va conservar la corona i el t\xc3\xadtol en una part del pa\xc3\xads. Mancat de prou suports, va abdicar l'abril del 945 en favor del seu fill Lotari II d'It\xc3\xa0lia, encara que el poder estava gaireb\xc3\xa9 en mans de Berenguer i es va refugiar amb la seva neboda Berta a Arle on va morir el 10 d'abril del 947.\n_START_SECTION_\nAncestres\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x94\x8c\xe2\x94\x80 Hucbert (vers 830-864), abat de Saint-Maurice al Valais _NEWLINE_\xe2\x94\x8c\xe2\x94\x80 Teobald d'Arle (vers 850-vers 895). _NEWLINE_\xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80 X_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_Hug d'Arle(\xe2\x80\xa0 947) _NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x82 \xe2\x94\x8c\xe2\x94\x80 Lotari II de Lotar\xc3\xadngia (vers 825-\xe2\x80\xa0 869). _NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80 Berta, filla de Lotari II (vers 865-vers 925). _NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80 Walrada (vers 845-879).\n_START_SECTION_\nPosteritat\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort d'Hug el seu fill Lotari II no es va poder imposar. El regne de Proven\xc3\xa7a o Arle va retornar (amb el suport d'Ot\xc3\xb3 I de Germ\xc3\xa0nia) al jove rei Conrad III de Borgonya que per assegurar el seu poder va nomenar tres comtes a Proven\xc3\xa7a i diversos vescomtes; un d'aquestos comtes, Bos\xc3\xb3 II d'Arle, ser\xc3\xa0 el fundador de la primera dinastia de comtes de Proven\xc3\xa7a. A It\xc3\xa0lia Lotari II fou eliminat el 950 per\xc3\xb2 Berenguer II es va haver de sotmetre a Ot\xc3\xb3 I que va fundar el sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic._NEWLINE_La filla de Lotari II d'It\xc3\xa0lia, Emma d'It\xc3\xa0lia, es va casar el 965 amb Lotari de Fran\xc3\xa7a (rei dels francs del 954 al 986) i el fill com\xc3\xba Llu\xc3\xads V de Fran\xc3\xa7a fou el darrer rei carolingi de Fran\xc3\xa7a (986 a 987). Amb ell es pot donar per acabada la branca bos\xc3\xb2nida de la gran fam\xc3\xadlia carol\xc3\xadngia."