b'\n_START_ARTICLE_\nSegona revoluci\xc3\xb3 industrial\n_START_PARAGRAPH_\nLa Segona Revoluci\xc3\xb3 Industrial, tamb\xc3\xa9 coneguda com a Revoluci\xc3\xb3 Tecnol\xc3\xb2gica , va ser una fase d\xe2\x80\x99 industrialitzaci\xc3\xb3 r\xc3\xa0pida entre finals del segle XIX i principis del segle XX.  La Primera Revoluci\xc3\xb3 Industrial , que va finalitzar a la meitat del segle XIX, es va veure marcada per una desacceleraci\xc3\xb3 en els invents importants abans de la Segona Revoluci\xc3\xb3 Industrial de 1870. Tot i que alguns dels seus esdeveniments caracter\xc3\xadstics es remunten a innovacions anteriors en la fabricaci\xc3\xb3 , com ara l\xe2\x80\x99establiment. de la ind\xc3\xbastria de la m\xc3\xa0quina-eina , el desenvolupament de m\xc3\xa8todes per a la fabricaci\xc3\xb3 de peces intercanviables, la invenci\xc3\xb3 del proc\xc3\xa9s Bessemer per produir acer i del sistema Solvay de producci\xc3\xb3 del carbonat de sodi, etc.. La segona revoluci\xc3\xb3 industrial es situa generalment entre 1870 i 1914 (el comen\xc3\xa7ament de la Primera Guerra Mundial ).\n_START_SECTION_\nVisi\xc3\xb3 general\n_START_PARAGRAPH_\nLa Segona Revoluci\xc3\xb3 Industrial va ser un per\xc3\xadode de r\xc3\xa0pid desenvolupament industrial, principalment a Gran Bretanya , Alemanya i Estats Units , per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 a Fran\xc3\xa7a , Pa\xc3\xafsos Baixos , It\xc3\xa0lia i Jap\xc3\xb3 .  Va seguir a la Primera Revoluci\xc3\xb3 Industrial que va comen\xc3\xa7ar a Gran Bretanya a la fi del segle XVIII, que despr\xc3\xa9s es va estendre a Europa occidental i posteriorment a Am\xc3\xa8rica del Nord.  Es va caracteritzar per la construcci\xc3\xb3 de ferrocarrils , la producci\xc3\xb3 de ferro i acer a gran escala, l\xe2\x80\x99\xc3\xbas generalitzat de maquin\xc3\xa0ria a la fabricaci\xc3\xb3, l\xe2\x80\x99\xc3\xbas intensiu de vapor, l\xe2\x80\x99\xc3\xbas generalitzat del tel\xc3\xa8graf , l\xe2\x80\x99\xc3\xbas del petroli i l\xe2\x80\x99inici de l\xe2\x80\x99 electrificaci\xc3\xb3 .  Tamb\xc3\xa9 va ser el per\xc3\xadode durant el qual es van utilitzar m\xc3\xa8todes organitzatius moderns per operar empreses a gran escala a trav\xc3\xa9s de grans \xc3\xa0rees._NEWLINE_Sota l\'efecte de nous progressos tecnol\xc3\xb2gics, de modificacions en les formes d\'organitzar el treball i a les noves possibilitats de finan\xc3\xa7ament, la ind\xc3\xbastria creix fortament i diversifica les seves produccions; fets que van transformar la vida econ\xc3\xb2mica i van permetre, en el marc d\'un mercat mundial, una producci\xc3\xb3 en massa, donant peu a l\'era de la m\xc3\xa0quina._NEWLINE_El concepte va ser introdu\xc3\xaft per Patrick Geddes , Cities in Evolution (1910), i estava sent utilitzat per economistes com Erick Zimmerman (1951), per\xc3\xb2 l\'\xc3\xbas del terme de David Landes en un assaig de 1966 i en The Unbound Prometheus ( 1972) estandarditzava les definicions acad\xc3\xa8miques del terme, que va ser promogut de manera m\xc3\xa9s intensa per Alfred Chandler (1918\xe2\x80\x932007).  No obstant aix\xc3\xb2, alguns continuen expressant reserves sobre el seu \xc3\xbas._NEWLINE_Landes (2003) destaca la import\xc3\xa0ncia de les noves tecnologies, especialment, del motor de combusti\xc3\xb3 interna i del petroli, nous materials i subst\xc3\xa0ncies, incloses les aliatges i els productes qu\xc3\xadmics , l\'electricitat i les tecnologies de la comunicaci\xc3\xb3 (com el tel\xc3\xa8graf , el tel\xc3\xa8fon i la r\xc3\xa0dio ).Vaclav Smil va anomenar el per\xc3\xadode 1867\xe2\x80\x931914 "L\'era de la sinergia " durant el qual es van desenvolupar la majoria de les grans innovacions, ja que les invencions i les innovacions eren basades en l\'enginyeria i les ci\xc3\xa8ncies .\n_START_SECTION_\nL\'aven\xc3\xa7 industrial\n_START_PARAGRAPH_\nEls invents de la segona meitat del segle XIX van ser fruit d\'una cooperaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s intensa entre la investigaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica i la ind\xc3\xbastria. Es va perfeccionar, progressivament, el funcionament de les m\xc3\xa0quines de vapor alimentades amb carb\xc3\xb3 i es va millorar la producci\xc3\xb3 sider\xc3\xbargica. Per\xc3\xb2 la segona revoluci\xc3\xb3 industrial va n\xc3\xa9ixer de la utilitzaci\xc3\xb3 de noves fonts d\'energia: l\'electricitat i el petroli. El darrer pilar b\xc3\xa0sic de les transformacions t\xc3\xa8cniques de la darreria del segle XIX va ser el sector qu\xc3\xadmic. El procediment Solvay de 1863 va fer possible la fabricaci\xc3\xb3 massiva de sosa i, amb aix\xc3\xb2, el desenvolupament de les ind\xc3\xbastries del sab\xc3\xb3 i del vidre. La investigaci\xc3\xb3 en l\'\xc3\xa0mbit qu\xc3\xadmic va permetre noves aplicacions industrials en colorants, perfums, explosius, medicines... fins a centenars de nous articles._NEWLINE_Pel que fa a l\'organitzaci\xc3\xb3 del treball es produeixen canvis significatius: el treball s\'automatitza seguint els criteris del taylorisme, que suposava l\'eliminaci\xc3\xb3 dels gestos considerats in\xc3\xbatils i del fordisme que implicava implantaci\xc3\xb3 del treball en cadena. Alhora les grans empreses creixien i concentraven un nombre creixent d\'obrers._NEWLINE_El creixement industrial exig\xc3\xad la mobilitzaci\xc3\xb3 d\'enormes capitals i transformacions financeres i monet\xc3\xa0ries. Aix\xc3\xad, l\'or es va convertir en el patr\xc3\xb3 del sistema monetari. Per\xc3\xb2 l\'increment de la massa monet\xc3\xa0ria es va produir, sobretot, pel desenvolupament dels bitllets de banc, emesos per un banc central a cada Estat, en proporci\xc3\xb3 a les seves reserves en metall i convertibles en or, i l\'aparici\xc3\xb3 dels xecs o talons, que van permetre una major mobilitat de capitals. _NEWLINE_Apareixen bancs de negocis que treballen amb capitals propis, inverteixen en la ind\xc3\xbastria i, finalment, l\'acaben controlant, car depenia dels seus cr\xc3\xa8dits. La fusi\xc3\xb3 entre el capital industrial i el bancari va donar pas a un nou tipus de capitalisme; el capitalisme financer o monopolista. La lliure compet\xc3\xa8ncia entre capitalista va cedint el pas al predomini dels grans grups financers. D\'una etapa de compet\xc3\xa8ncia passa a una de concentraci\xc3\xb3. Apareixen grans corporacions que controlen sectors importants de la producci\xc3\xb3 o de la distribuci\xc3\xb3 com el trust, el c\xc3\xa0rtel, el monopoli i el holding._NEWLINE_Finalment, les grans empreses, de titularitat individual o familiar, es transformen en societats an\xc3\xb2nimes, on el poder pertany als principals accionistes, i els accionistes majoritaris constitueixen els consells d\'administraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques i socials\n_START_PARAGRAPH_\nEls aven\xc3\xa7os industrials van plantejar nous problemes: el repartiment del m\xc3\xb3n, amb la fita de repartir-se els mercats, les fonts de primeres mat\xc3\xa8ries i les zones d\'inversi\xc3\xb3 de capitals. Aquesta cursa per la conquesta i el domini del m\xc3\xb3n van donar pas al primer gran conflicte b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic del segle XX: la Primera Guerra Mundial._NEWLINE_Per altra banda, els aven\xc3\xa7os m\xc3\xa8dics i sanitaris van fer que la poblaci\xc3\xb3 europea es dupliqu\xc3\xa9s al llarg del segle (de 200 a 400 milions d\'habitants). Per\xc3\xb2, sobretot, va sorgir una nova civilitzaci\xc3\xb3 urbana i industrial: les ciutats creixien, alhora que apareixia una nova classe mitjana, formada per comerciants, funcionaris professionals i treballadors dels sectors de serveis (bancs, finances, transports, oficines). L\'estructura urbana adquiria un nou aspecte gr\xc3\xa0cies als tramvies, als ferrocarrils subterranis i als grans edificis._NEWLINE_El treball al camp va deixar de ser l\'activitat econ\xc3\xb2mica primordial dels \xc3\xa9ssers humans europeus. El treball es va especialitzar i es va mecanitzar, i molts pagesos van iniciar l\'\xc3\xa8xode del camp a la ciutat, Am\xc3\xa8rica o altres continents. L\'agricultura es va internacionalitar; i la generalitzaci\xc3\xb3 dels intercanvis i de l\'explotaci\xc3\xb3 de noves \xc3\xa0rees del m\xc3\xb3n va permetre m\xc3\xa9s recursos i una baixada generalitzada dels preus. _NEWLINE_Els canvis demogr\xc3\xa0fics i agr\xc3\xadcoles van ser la causa, al mateix temps que en patien tamb\xc3\xa9 les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, de les transformac\xc3\xadons en els sectors industrials i en el tipus de capitalisme.'