b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x93s negre americ\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xb3s negre americ\xc3\xa0, a quatre potes, t\xc3\xa9 una longitud que varia entre els 150 i 180\xc2\xa0cm i una al\xc3\xa7ada d'entre 75 i 90\xc2\xa0cm a l'espatlla. Quan es posa dempeus, l'\xc3\xb3s negre pot arribar a una al\xc3\xa7ada de 2.10 m. Les femelles s\xc3\xb3n un 30% m\xc3\xa9s petites que els mascles. \xc3\x89s un exemple de dimorfisme sexual. Les femelles pesen entre 40 i 180\xc2\xa0kg, mentre que el pes dels mascles varia entre 115 i 275\xc2\xa0kg. Els mascles adults poden arribar fins als 300\xc2\xa0kg, per\xc3\xb2 hi ha registres de mascles d'\xc3\xb3s negre trobats a la natura amb una longitud de fins a 240\xc2\xa0cm i un pes de quasi 365\xc2\xa0kg. L'\xc3\xb3s negre americ\xc3\xa0 m\xc3\xa9s gran que s'ha registrat mai fou el d'un mascle de Carolina del Nord que pesava 400\xc2\xa0kg. A l'altre extrem, podem trobar \xc3\xb3ssos adults molt petits amb un pes de 39\xc2\xa0kg en el cas de les femelles i de 47 en el dels mascles. Les cries pesen habitualment entre 200 i 450\xc2\xa0g acabades de n\xc3\xa9ixer. Els adults tenen els ulls petits, les orelles arrodonides, el musell allargat, un cos gran i una cua curta. T\xc3\xa9 un excel\xc2\xb7lent sentit de l'olfacte. Encara que generalment tenen el p\xc3\xa8l negre, el pelatge pot variar del blanc al marr\xc3\xb3 xocolata, marr\xc3\xb3 cinnamon i ros (principalment a l'oest del riu Mississip\xc3\xad), fins al negre de l'est (el mateix que es troba a Canad\xc3\xa0, a la frontera entre Manitoba i Ont\xc3\xa0rio). Ocasionalment presenten una lleugera \xe2\x80\x98'V de color blanc al pit. La cua mesura uns 12 o 13\xc2\xa0cm de llarg._NEWLINE_La seva caracter\xc3\xadstica manera de caminar arrossegant les potes \xc3\xa9s el resultat de la manera de caminar dels plant\xc3\xadgrads, amb les potes del darrere lleugerament m\xc3\xa9s llargues que les de davant. Una altra ra\xc3\xb3 de l'aparent arrossegament de les potes \xc3\xa9s que normalment camina com si estigu\xc3\xa9s pasturant. A difer\xc3\xa8ncia de molts quadr\xc3\xbapedes, les cames d'un costat es mouen junts en comptes de canviar, igual que un cavall pasturant. Cada pota t\xc3\xa9 cinc urpes llargues i fortes que utilitza per despeda\xc3\xa7ar, excavar i grimpar. Encara que relativament menys fort que l'\xc3\xb3s bru, l'\xc3\xb3s negre continua sent molt fort. En un registre, es parla d'una cria d'\xc3\xb3s negre de 55\xc2\xa0kg que havia aixecat una roca de 140/146\xc2\xa0kg. Quan \xc3\xa9s necessari, pot c\xc3\xb3rrer a velocitats de fins a 48\xc2\xa0km/h i \xc3\xa9s un bon nedador. Les orelles d'un \xc3\xb3s negre s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans i m\xc3\xa9s d'aixecades que les de l'\xc3\xb3s bru i li manca la gepa de l'espatlla.\n_START_SECTION_\nEcologia i conducta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x93s negre es troba en una \xc3\xa0mplia varietat d'h\xc3\xa0bitats. Generalment prefereix les zones boscoses i d'arbustos, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 viuen a les faldes dels turons o les muntanyes, a zones pantanoses, a zones cremades, a zones riberenques, a camps de conreu, i, de vegades, a pendents d'allaus. Podem trobar l'\xc3\xb3s negre tant en zones humides de boscos de fulla caduca o con\xc3\xadferes com en h\xc3\xa0bitats m\xc3\xa9s \xc3\xa0rids de s\xc3\xa0lvia i ginebre o als boscos de pins i cedres dels estats de l'oest. Habitualment durant l'hivern els \xc3\xb3ssos negres hibernen en caus foradats als arbres, sota trons o roques, a les riberes dels rius, en coves, a clavegueres i en depressions. Normalment els caus no s\xc3\xb3n reutilitzats d'un any al seg\xc3\xbcent. Si b\xc3\xa9 no mengen, beuen, defequen o orinen durant la hibernaci\xc3\xb3, de fet no \xc3\xa9s com l'aut\xc3\xa8ntica hibernaci\xc3\xb3 dels mam\xc3\xadfers m\xc3\xa9s petits, ja que la seva temperatura corporal no baixa significativament i d'alguna manera segueixen alerta i actius. Les femelles donen a llum i alleten a les cries, durant la hibernaci\xc3\xb3._NEWLINE_Quan surten dels seus caus d'hivern als inicis de la primavera, busquen la carronya d'animals morts durant l'hivern i els nous brots de moltes esp\xc3\xa8cies de plantes, especialment plantes de les zones humides. A les zones muntanyoses, busquen farratge al vessant sud de petits turons i a mesura que l'estiu avan\xc3\xa7a es van traslladar als vessants nord i est de les elevacions m\xc3\xa9s altes. L'\xc3\xb3s negre aprofita el seu dens pelatge per amargar-se i com a protecci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica, aix\xc3\xad com per dormir. S'enfilen als arbres per escapar del perill i utilitzen les zones boscoses i rius com a rutes de fugida.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes femelles generalment arriben a la maduresa sexual cap als 3 o 4 anys i amb una nutrici\xc3\xb3 adequada poden donar a llum cada 2 anys. En h\xc3\xa0bitats de pobra qualitat, poden no madurar fins als cinc o 7 anys i saltar-se cicles de reproducci\xc3\xb3. Els mascles s\xc3\xb3n sexualment madurs a la mateixa edat, per\xc3\xb2 poden no ser prou grans com per guanyar-se els drets de reproducci\xc3\xb3 fins que tenen 4 o 5 anys (han de ser prou grans com per guanyar baralles amb altres mascles i ser acceptats per les femelles). L'aparellament es produeix generalment durant l'estiu des de mitjans juny fins a mitjan agost, amb alguna variaci\xc3\xb3 depenent de la latitud, per\xc3\xb2 amb la diapausa embrion\xc3\xa0ria, els embrions no comencen a desenvolupar-se fins que la mare entra al cau a la tardor per hibernar durant els mesos d'hivern. A causa d'aquesta demora, la gestaci\xc3\xb3 pot ser de 7 a 8 mesos, per\xc3\xb2 el desenvolupament real \xc3\xa9s aproximadament de 60 dies. Tanmateix, si l'alimentaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s escassa i la mare no ha adquirit prou greix per a mantenir-se a si mateixa durant la hibernaci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com per donar a llum i alimentar les cries, els embrions no es desenvolupen._NEWLINE_Les cries neixen generalment al gener o al febrer. S\xc3\xb3n molt petites, pesen al voltant de 275 i 380 grams, s\xc3\xb3n cegues, gaireb\xc3\xa9 no tenen p\xc3\xa8l i estan indefenses. Les femelles acostumen a donar a llum de dos a tres cries, encara que s'han registrat casos de fins a quatre i cinc. La primera vegada les mares solen tenir una sola cria. Les mares alleten les cries amb una llet rica que fa que cap al desgla\xc3\xa7 de la primavera, quan els \xc3\xb3ssos comencen a deixar als seus caus, les cries siguin ja peludes, amb molta energia, curiositat i ganes de jugar. En aquest moment, pesen al voltant de 2 a 4\xc2\xa0kg. Quan la mare percep el perill, esbramega a les cries perqu\xc3\xa8 pugin a un arbre alt. La mare els deslleta entre juliol i setembre del seu primer any i es queden amb la mare durant el primer hivern. Les cries s'independitzen durant el seu segon estiu (quan tenen aproximadament un any i mig). En aquest moment, la mare entra en zel de nou._NEWLINE_La superviv\xc3\xa8ncia de les cries dep\xc3\xa8n totalment de l'habilitat de la mare en l'ensenyament dels h\xc3\xa0bits alimentaris, d'on trobar menjar i on buscar refugi de la calor o del perill.\n_START_SECTION_\nDieta\n_START_PARAGRAPH_\nEls \xc3\xb3ssos negres s\xc3\xb3n omn\xc3\xadvors amb una dieta que inclou plantes, carn i insectes. La seva dieta est\xc3\xa0 formada aproximadament en un 10-15% per mat\xc3\xa8ria animal. A Nord-am\xc3\xa8rica es troben a dalt de tot de la cadena alimentaria, amb l'excepci\xc3\xb3 dels \xc3\xa0mbits en els que conviuen amb l'\xc3\xb3s bru. L'\xc3\xb3s negre menja una gran varietat d'aliments, principalment herbes, nous i baies. A l'estat de Washington i altres parts del nord-oest del Pac\xc3\xadfic, menja tamb\xc3\xa9 una gran quantitat de cols f\xc3\xa8tides (Symplocarpus foetidus), cues de cavall i l'escor\xc3\xa7a dels arbres durant la primavera. A Massachusetts tamb\xc3\xa9 s'alimenten habitualment de glans durant la primavera. _NEWLINE_S'alimenten de carronya i insectes (principalment per les larves), com ara les de formigues fusteres (Camponotus pennsylvanicus ), vespes, abelles i t\xc3\xa8rmits. L'atac als rusquers, tant per les larves com per la mel, \xc3\xa9s la manera m\xc3\xa9s senzilla d'obtenir d'hidrats de carboni (mel) i prote\xc3\xafnes (larves). Tamb\xc3\xa9 mengen petits mam\xc3\xadfers (com els rosegadors) i ungulats, sobretot els joves. A Michigan i l'estat de Nova York, l'\xc3\xb3s negre captura c\xc3\xa9rvols de Virg\xc3\xadnia. A m\xc3\xa9s, est\xc3\xa0 documentat que capturen cries de uapit\xc3\xads a Idaho i d'ants a Alaska. La captura de cries d'ant (la seva presa habitualment m\xc3\xa9s gran) pot ser perillosa, especialment quan les mares, agressives i molt protectores, es troben a prop._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, l'\xc3\xb3s negre menja salmons, catost\xc3\xb2mids, truites, ous d'al\xc2\xb7lig\xc3\xa0tor americ\xc3\xa0, crancs de riu i tamb\xc3\xa9 busca aliments a hortes i cultius agr\xc3\xadcoles. \xc3\x89s possible que amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia facin incursions a deixalleries, c\xc3\xa0mpings, o s'apropi\xc3\xafn de menjar dels contenidors d'escombraries de les empreses o de domicilis particulars._NEWLINE_L'\xc3\xb3s negre sol arrossegar la seva presa a llocs coberts, preferint alimentar-se a\xc3\xafllat. Sovint comen\xc3\xa7a a alimentar-se de les mames de les femelles lactants, tot i que en general prefereix la carn de les v\xc3\xadsceres. La pell de les grans preses \xc3\xa9s redu\xc3\xafda i es va convertint en l'esquelet que roman en gran part intacte. A difer\xc3\xa8ncia dels llops i coiots, l'\xc3\xb3s negre rarament dispersa les restes de les seves preses. La vegetaci\xc3\xb3 al voltant del cad\xc3\xa0ver es troba normalment aixafada i els seus excrements es troben amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia a prop. L'\xc3\xb3s negre pot tractar de cobrir les restes de les preses m\xc3\xa9s grans, encara que no ho fan amb la mateixa freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que els pumes i els \xc3\xb3ssos grizzly.\n_START_SECTION_\nRelacions predat\xc3\xb2ries interespec\xc3\xadfiques\n_START_PARAGRAPH_\nEn algunes zones, l'\xc3\xb3s negre comparteix el seu h\xc3\xa0bitat amb l'\xc3\xb3s bru. Donat que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s petit, es troba en desavantatge enfront d'ell en llocs oberts, sense o amb poca vegetaci\xc3\xb3. Tot i que est\xc3\xa0 documentat que l'\xc3\xb3s negre s'ha vist despla\xc3\xa7at per l'\xc3\xb3s bru, s'han registrat pocs casos de morts d'\xc3\xb3s negre a mans d'\xc3\xb3ssos bruns. Els h\xc3\xa0bits di\xc3\xbcrns de l'\xc3\xb3s negre que viuen en zones de vegetaci\xc3\xb3 densa, oposats als h\xc3\xa0bits nocturns de l'\xc3\xb3s bru amb prefer\xc3\xa8ncia pels llocs oberts, generalment assegura que les dues esp\xc3\xa8cies evitin confrontacions en els llocs on hi conviuen. _NEWLINE_L'\xc3\xb3s negre tamb\xc3\xa9 comparteix habitat amb els pumes i pot competir amb ells per les preses. De la mateixa manera que l'\xc3\xb3s bru, de vegades els hi prenen preses als pumes. Un estudi descobr\xc3\xad que, al Parc Nacional de Yellowstone, les dues esp\xc3\xa8cies d'\xc3\xb3s assetgen un 24% de les preses dels pumes, arribant a prendre-li un 10%. Malgrat tot, els \xc3\xb3ssos negres i els pumes rarament protagonitzen baralles violentes i generalment no van m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de tractar d'espantar-se m\xc3\xbatuament amena\xc3\xa7ant d'envestir, amb grunyits, amb cops, etc._NEWLINE_Les trobades entre \xc3\xb3ssos negre amb llops s\xc3\xb3n molt menys freq\xc3\xbcents que amb l'\xc3\xb3s bru, degut a les defer\xc3\xa8ncies quant a les prefer\xc3\xa8ncies pels h\xc3\xa0bitats. La majories de trobades entre ells tenen llocs entre els individus que habiten m\xc3\xa9s al nord, sense que hi hagi registres de trobades a M\xc3\xa8xic. Malgrat que l'\xc3\xb3s negre \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s fort que el llop, s'han documentat nombrosos casos de grups de llops que han mort un \xc3\xb3s negre sense arribar a menjar-se'l. Al contrari que succeeix amb l'\xc3\xb3s bru, l'\xc3\xb3s negre habitualment perd amb els llops en la lluita per les preses. Els goluts s'han enfrontat amb l'\xc3\xb3ssos negres per les preses, per\xc3\xb2 el c\xc3\xb3s m\xc3\xa9s gran i fort de l'\xc3\xb3s negre el posa en desavantatge. De vegades, si el conflicte es torna violent, l'\xc3\xb3s negre pot arribar a matar al golut. S'han registrat, tot i que en rares ocasions, atacs d'al\xc2\xb7lig\xc3\xa0tor americ\xc3\xa0 a \xc3\xb3ssos negres, principalment a cadells. Sempre qu\xc3\xa8 els \xc3\xa9s possible, els altres depredadors eviten els enfrontament amb \xc3\xb3ssos negres (sobretot amb els grans mascles), sobretot si la confrontaci\xc3\xb3 es porta a terme cos a cos. De totes maneres, l'\xc3\xb3s negre \xc3\xa9s generalment t\xc3\xadmid i prefereix fugir en lloc de lluitar."