b'\n_START_ARTICLE_\nTeoria de l\'equitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria de l\'equitat se centra en determinar si la distribuci\xc3\xb3 de recursos \xc3\xa9s justa per a l\'individu respecte als altres. L\'equitat es mesura comparant la proporci\xc3\xb3 de contribucions (o costos) i beneficis (o recompenses) per cada persona. Considerada una de les teories de just\xc3\xadcia, la teoria de l\'equitat va desenvolupar-se als anys 60 per J. Stacy Adams, un psic\xc3\xb2leg conductista, que va afirmar que els treballadors busquen mantenir l\'equitat entre el que aporten a una feina i els resultats que en reben, i resultats dels altres (Adams, 1963). La creen\xc3\xa7a \xc3\xa9s que les persones valoren el tracte just, que els motiva \xc2\xa0a mantenir l\'equitat amb les relacions amb els companys i organitzaci\xc3\xb3. L\'estructura d\'equitat a la feina es basa en la proporci\xc3\xb3 d\'entrades i resultats, on les entrades s\xc3\xb3n les contribucions a fer pel treballador per l\'organitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nBases\n_START_PARAGRAPH_\nEl focus de la teoria de l\'equitat determina si la distribuci\xc3\xb3 de recursos \xc3\xa9s justa a ambd\xc3\xb3s socis relacionals. Proposa que individus que perceben que s\xc3\xb3n premiats en exc\xc3\xa9s o en defecte, experimenten aflicci\xc3\xb3, i aix\xc3\xb2 els condueix a esfor\xc3\xa7ar-se per restaurar l\'equitat dins de la relaci\xc3\xb3. Es centra en determinar si la distribuci\xc3\xb3 de recursos \xc3\xa9s justa per ambd\xc3\xb3s socis relacionals. L\'equitat \xc3\xa9s mesurada per comparar les proporcions de contribucions i beneficis de cada persona dins de la relaci\xc3\xb3. Els socis no han de rebre beneficis iguals (com rebre la mateixa quantitat d\'amor, cura, i seguretat financera) o fer contribucions iguals (com invertir la mateixa quantitat d\'esfor\xc3\xa7, temps, i recursos financers), sempre que la proporci\xc3\xb3 entre \xc2\xa0beneficis i contribucions sigui similar. Igual que altres teories de motivaci\xc3\xb3, com la teoria de Maslow, la teoria d\'equitat reconeix que els factors individuals i variables afecten la valoraci\xc3\xb3 i la percepci\xc3\xb3 de cada persona i de les relacions amb els seus socis relacionals (Guerrero et al., 2005). Segons Adams (1965), la r\xc3\xa0bia \xc3\xa9s indu\xc3\xafda per la injust\xc3\xadcia en el salari i la culpavilitat \xc3\xa9s indu\xc3\xafda per l\'exc\xc3\xa9s de salari (Spector 2008). El pagament del salari \xc3\xa9s la preocupaci\xc3\xb3 principal i \xc3\xa9s el principal problema quant a l\'equitat o injust\xc3\xadcia._NEWLINE_En qualsevol posici\xc3\xb3, un empleat vol sentir que les seves contribucions i actuaci\xc3\xb3 de feina estan sent premiades amb el salari. Si un empleat se sent mal pagat, llavors ser\xc3\xa0 hostil cap a l\'organitzaci\xc3\xb3 i potser amb els seus companys, traduint-se en un treballador que no rendeix b\xc3\xa9 a la feina. S\xc3\xb3n les variables subtils les que tamb\xc3\xa9 juguen una funci\xc3\xb3 important en el sentiment d\'equitat. Nom\xc3\xa9s la idea de reconeixement per l\'actuaci\xc3\xb3 de feina i l\'acte de donar les gr\xc3\xa0cies a l\'empleat causar\xc3\xa0 un sentiment de satisfacci\xc3\xb3 i aix\xc3\xb2 ajudar l\'empleat sentint que val la pena i l\'empeny a obtenir resultats millors.\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3 d\'equitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls individus comparen les seves entrades de feina i resultats amb aquells d\'altres i llavors responen per eliminar qualssevol injust\xc3\xadcies. Comparacions de referent:\n_START_SECTION_\nEn els negocis\n_START_PARAGRAPH_\nLa Teoria d\'equitat ha estat \xc3\xa0mpliament aplicada a enfocaments\xc2\xa0empresarials per psic\xc3\xb2legs industrials, per descriure la relaci\xc3\xb3 entre la motivaci\xc3\xb3 d\'un empleat i la seva percepci\xc3\xb3 del tractament equitable o no equitable. En un enquadrament empresarial, la relaci\xc3\xb3\xc2\xa0pertinent entre empleat i empresari. Mentre dins un matrimoni i altres relacions contractuals, la teoria d\'equitat assumeix que els empleats busquen mantenir una proporci\xc3\xb3 entre les entrades i els resultats reben d\'ell (Adams, 1965). La teoria d\'equitat en el m\xc3\xb3n empresarial, introdueix el concepte de comparaci\xc3\xb3 social, on els empleats avaluen les seves proporcions de sortida/d\'entrada pr\xc3\xb2pies i els comparen amb les proporcions de resultat de l\'entrada d\'altres empleats (Carrell i Dittrich, 1978). Les entrades en aquest context inclouen el temps de l\'empleat , per\xc3\xadcia, qualificacions, experi\xc3\xa8ncia, qualitats personals intangibles com passeig i ambici\xc3\xb3, i habilitats interpersonals. Els resultats inclouen indemnitzaci\xc3\xb3 monet\xc3\xa0ria, premis, beneficis, i arranjaments de feina flexible.\xc2\xa0Els empleats que perceben la desigualtat buscaran reduir-la, ja sigui mitjan\xc3\xa7ant la distorsi\xc3\xb3 d\'entrades i / o resultats en la seva pr\xc3\xb2pia ment ( "distorsi\xc3\xb3 cognitiva"), alterant directament les entrades i / o resultats, o sortir de l\'organitzaci\xc3\xb3(Carrell i Dittrich, 1978). Aquestes percepcions d\'injust\xc3\xadcia s\xc3\xb3n percepcions de just\xc3\xadcia organitzativa, o m\xc3\xa9s concretament, injust\xc3\xadcia.\xc2\xa0La teoria representa grans implicacions per a la moral dels empleats, l\'efici\xc3\xa8ncia, la productivitat i el volum de negocis.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques a la teoria\n_START_PARAGRAPH_\nLa cr\xc3\xadtica ha estat dirigida cap a ambdues les suposicions i aplicaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica de teoria d\'equitat. Els estudiosos han q\xc3\xbcestionat la simplicitat del model, amb l\'argument que una s\xc3\xa8rie de variables demogr\xc3\xa0fiques i psicol\xc3\xb2giques afecten les percepcions de la gent d\'equitat i les interaccions amb els altres. A m\xc3\xa9s, molta de la recerca que d\xc3\xb3na suport a les proposicions b\xc3\xa0siques de teoria d\'equitat ha estat condu\xc3\xafdes dins enquadraments de laboratori, i aix\xc3\xad t\xc3\xa9 aplicabilitat q\xc3\xbcestionable a situacions reals (Huseman, Hatfield & Milles, 1987). Els cr\xc3\xadtics tamb\xc3\xa9 han argumentat que les persones podrien percebre injust\xc3\xadcia/d\'equitat no nom\xc3\xa9s en termes de les entrades espec\xc3\xadfiques i resultats d\'una relaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en termes generals del sistema que determina aquelles entrades i sortides. Aix\xc3\xad, en un enquadrament empresarial, un podria sentir que la seva indemnitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s equitable a altres empleats, per\xc3\xb2 un podria veure el sistema d\'indemnitzaci\xc3\xb3 sencer com injust (Carrell i Dittrich, 1978).\n_START_SECTION_\nModel d\'equitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl model d\'equitat proposa una mesura alternativa d\'injust\xc3\xadcia/d\'equitat al soci relacional o "persona de comparaci\xc3\xb3" de teoria d\'equitat est\xc3\xa0ndard. D\'acord amb el Model d\'Equitat, un individu es jutja a la "equitat" en general d\'una relaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant la comparaci\xc3\xb3 de les seves entrades i resultats amb les normes internes establertes. El Model d\'Equitat permet d\'aquesta manera introduir l\'equitat o inequitat percebuda del sistema global, per a ser incorporats en les avaluacions de les relacions dels individus (Carrell i Dittrich, 1978).\n_START_SECTION_\nTeoria de joc\n_START_PARAGRAPH_\nL\'economia del comportament ha comen\xc3\xa7at recentment a aplicar la teoria de jocs per a l\'estudi de la teoria de l\'equitat. Per exemple, Gill i Stone (2010) analitzen com les consideracions d\'equitat influeixen en el comportament en entorns estrat\xc3\xa8gics en els quals la gent competeix i es desenvolupen les implicacions per als contractes de treball \xc3\xb2ptims.'