b'\n_START_ARTICLE_\nJoan Oliver i Sallar\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nOrigen familiar\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Oliver i Sallar\xc3\xa8s \xe2\x80\x93fill d\'Antoni Oliver i Turull i Dolors Sallar\xc3\xa8s i Soler\xe2\x80\x93 va n\xc3\xa9ixer el 29 de novembre de 1899 al n\xc3\xbamero 8 del carrer del Jard\xc3\xad de Sabadell \xe2\x80\x93cals Oliver\xe2\x80\x93, en el si d\'una destacada fam\xc3\xadlia de la burgesia industrial sabadellenca._NEWLINE_El seu besavi patern era Pere Oliver i Salt, alcalde de Sabadell, gran propietari rural i un dels fundadors i primer president de la Caixa d\'Estalvis de Sabadell. Ell va fer construir el 1862 les Voltes de ca l\'Oliver, avui conegudes com a Casal Pere Quart, obra de l\'arquitecte Gabriel Batllevell. Un altre besavi fou l\'industrial i pol\xc3\xadtic Pere Turull i Sallent, conegut a Madrid com El Rico Catal\xc3\xa1n. El besavi matern fou l\'industrial t\xc3\xa8xtil Joan Sallar\xc3\xa8s i Marra, un dels fundadors de l\'Institut Industrial de Sabadell i del Banc de Sabadell. El seu avi matern era Joan Sallar\xc3\xa8s i Pla, un dels impulsors de Foment del Treball a les acaballes del segle XIX, capdavanter del proteccionisme a tot l\'estat i un dels fundadors del Banc Sabadell.\n_START_SECTION_\nInfantesa i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Oliver va ser el quart de deu germans, dels quals nom\xc3\xa9s en van sobreviure quatre: Justa, Antoni, Enric i Joan. Quan tenia uns dos anys, la fam\xc3\xadlia va anar a viure a cals Sallar\xc3\xa8s, uns metres m\xc3\xa9s amunt del carrer del Jard\xc3\xad. Era una casa f\xc3\xa0brica amb un jard\xc3\xad que Oliver va descriure en diverses ocasions; "era el nostre petit reialme, el nostre parad\xc3\xads", deia. La fam\xc3\xadlia feia estades a Ca n\'Oliver de Castellar del Vall\xc3\xa8s, la casa pairal d\'on provenia la fam\xc3\xadlia del pare, com tamb\xc3\xa9 al Marquet de les Roques, edifici constru\xc3\xaft a la vall d\'Horta \xe2\x80\x93Sant Lloren\xc3\xa7 Savall\xe2\x80\x93, l\'obra modernista m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tica de l\'arquitecte sabadellenc Gabriel Batllevell._NEWLINE_Entre 1909 i 1916 va estudiar als Escolapis de Sabadell, on va tenir Joan Vila i Cinca de mestre de dibuix. A l\'Esgl\xc3\xa9sia dels Escolapis va fer la primera comuni\xc3\xb3 el 25 de mar\xc3\xa7 de 1911. Amb nom\xc3\xa9s 13 anys va publicar el primer poema en catal\xc3\xa0 a La Gaseta del Vall\xc3\xa8s. I el 1918 va escriure el primer llibre de poemes: Prim\xc3\xadcies, exemplar no publicat, que consta de dibuixos del seu germ\xc3\xa0 Antoni. Posteriorment, entre 1916 i 1921, estudiar\xc3\xa0 Dret a la Universitat de Barcelona.\n_START_SECTION_\nEl Diari de Sabadell\n_START_PARAGRAPH_\nDel 1918 al 1920 publica mitja dotzena de poemes al Diari de Sabadell. Del 1923 al 1928 hi publicar poemes i altres textos i en va ser redactor i director. Tamb\xc3\xa9 hi escrivien els seus dos amics inseparables: Francesc Trabal i Armand Obiols. Oliver, fent-hi de periodista, va fer servir el peri\xc3\xb2dic com a plataforma per projectar-se p\xc3\xbablicament com a escriptor. Al Diari de Sabadell Oliver tamb\xc3\xa9 hi va escriure amb pseud\xc3\xb2nims diversos, entre els quals Feliu Camp de la Sang, Florent\xc3\xad Carvall\xc3\xa0 Cot, Joan Pensionista, Pere Quart, Anicet Seraf\xc3\xad i Orella Dreta, Ca\xc3\xafm Benapr\xc3\xa8s, Mau Struc o V. J. Foix, entre altres.\n_START_SECTION_\nPrimeres publicacions\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1922, al Marquet de les Roques, funda les Edicions La Mirada, juntament amb Josep Carner, Jaume Bofill i Mates, Carles Riba, Francesc Trabal i Armand Obiols. Aquesta editorial va publicar 18 volums i uns quants fulls solts entre el 1925 i el 1931. El primer volum que van editar va ser L\'any que ve, de Francesc Trabal i pr\xc3\xb2leg de Josep Carner. El 1926 Joan Oliver s\'establ\xc3\xad a Barcelona. El 1928 va publicar el seu primer llibre de prosa, Una trag\xc3\xa8dia a Lil\xc2\xb7liput, un retrat de la burgesia catalana i dels moviments socials que observa a Sabadell. Pel mar\xc3\xa7 de 1931 estren\xc3\xa0 Una mena d\xe2\x80\x99orgull al Teatre Colom de Sabadell \xe2\x80\x93el Casinet de la Creu Alta. El 1934 l\'editorial sabadellenca Contraban li va publicar el primer poemari, Les decapitacions, tot recuperant el pseud\xc3\xb2nim de Pere Quart \xe2\x80\x93ja que tenia per segon nom de baptisme Pere i era el quart dels germans que havia fet servir als anys vint al Diari de Sabadell i que ja no va deixar per signar els llibres de poesia. L\'any 1936 va publicar el Bestiari, amb el qual va guanyar el premi Joaquim Folguera.\n_START_SECTION_\nGuerra Civil i exili\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Guerra Civil espanyola es va comprometre pol\xc3\xadticament amb el b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0. Va ser nomenat president de l\'Associaci\xc3\xb3 d\'Escriptors Catalans, filial de la Uni\xc3\xb3 General de Treballadors i fou autor de la lletra de l\'himne de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular Catal\xc3\xa0._NEWLINE_A m\xc3\xa9s va convertir-se en cofundador i cap de publicacions de la Instituci\xc3\xb3 de les Lletres Catalanes, depenent de la Conselleria de Cultura de la Generalitat de Catalunya. Fou un dels organitzadors del Servei de Biblioteques al Front. Tot aix\xc3\xb2 signific\xc3\xa0 una ruptura definitiva amb el seu passat burg\xc3\xa8s i el naixement d\'un fort comprom\xc3\xads pol\xc3\xadtic, \xc3\xa8tic i social. En aquest context cre\xc3\xa0 Oda a Barcelona (de clara tend\xc3\xa8ncia nacionalista i revolucion\xc3\xa0ria) i l\'obra teatral La fam (on es plantegen els problemes de la revoluci\xc3\xb3 que intentaven portar endavant els comunistes i els anarquistes). _NEWLINE_El gener del 1939, quan l\'ocupaci\xc3\xb3 de Barcelona per part de l\'ex\xc3\xa8rcit colpista era imminent, molts escriptors van haver de fugir per salvar la vida. S\'escapaven no tan sols pel que significaven culturalment, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8 molts d\'ells s\'havien implicat directament amb el govern de la Generalitat de Catalunya. Joan Oliver, juntament amb Josep Pous i Pag\xc3\xa8s, Carles Riba, Francesc Trabal, Merc\xc3\xa8 Rodoreda, Anna Muri\xc3\xa0 i Armand Obiols s\'havien involucrat amb la Instituci\xc3\xb3 de les Lletres Catalanes. Altres, com Pere Calders, Avel\xc2\xb7l\xc3\xad Art\xc3\xads-Gener (T\xc3\xadsner), Llu\xc3\xads Ferran de Pol, Vicen\xc3\xa7 Riera Llorca o Joan Sales, havien lluitat directament a les files republicanes. Aquell hivern, que va ser especialment cru, els escriptors catalans, com milers d\'exiliats, es van escapar com van poder fins a arribar a la frontera francesa. Al principi es van establir al sud del pa\xc3\xads ve\xc3\xad i, m\xc3\xa9s tard, van poder refugiar-se en un centre d\'acollida privilegiat: un castell de la poblaci\xc3\xb3 de Roissy-en-Brie, propera a Par\xc3\xads. Havien deixat enrere una guerra, per\xc3\xb2 ben aviat en va comen\xc3\xa7ar una altra. El setembre del 1939 esclatava la Segona Guerra Mundial i el juny del 1940 els alemanys ocupaven Par\xc3\xads. Es va traslladar a Saint-Cyr-sur-Morin. Posteriorment s\'embarc\xc3\xa0 al vaixell Florida amb altres refugiat amb direcci\xc3\xb3 a Buenos Aires i s\'establ\xc3\xad definitivament a Santiago de Xile, on va fundar \xe2\x80\x93amb Xavier Benguerel\xe2\x80\x93 l\'editorial El Pi de les Tres Branques i on hi va viure vuit anys. Durant l\'exili, va continuar la seva tasca d\'intel\xc2\xb7lectual comprom\xc3\xa8s amb el seu temps i amb el seu pa\xc3\xads. Va col\xc2\xb7laborar amb la revista Catalunya (editada a Buenos Aires) i va dirigir Germanor (editada a Xile), combinant-ho amb altres oficis ef\xc3\xadmers.\n_START_SECTION_\nResist\xc3\xa8ncia i Vacances pagades\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1948 torn\xc3\xa0 a Barcelona, on el franquisme era caracteritzat per l\'autoritarisme i la repressi\xc3\xb3. Poc despr\xc3\xa9s d\'arribar la policia va regirar casa seva, li va ser retirat el passaport i va ser empresonat dos mesos i mig a la pres\xc3\xb3 Model de Barcelona. Poc despr\xc3\xa9s la seva dona Conxita Riera va morir de leuc\xc3\xa8mia. \xc3\x89s durant aquest per\xc3\xadode que escriu Sal\xc3\xb3 de tardor i Terra de naufragis, combinant-ho amb la traducci\xc3\xb3 d\'obres de teatre i treballant a la impremta familiar. Va traduir i adaptar obres de diversos autors, com per exemple Anton Tx\xc3\xa9khov,  Bernard Shaw,  Samuel Beckett o Bertolt Brecht, entre altres. Tres anys m\xc3\xa9s tard va rebre el Premi del President de la Rep\xc3\xbablica Francesa als jocs florals de Par\xc3\xads per la traducci\xc3\xb3 al catal\xc3\xa0 d\'El misantrop de Moli\xc3\xa8re. El 1955 va comen\xc3\xa7ar a treballar dirigint una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de novel\xc2\xb7la catalana a l\'editorial Aym\xc3\xa0. _NEWLINE_Posteriorment va col\xc2\xb7laborar a la fundaci\xc3\xb3 de l\'Agrupaci\xc3\xb3 Dram\xc3\xa0tica de Barcelona i es va casar en segones n\xc3\xbapcies amb Eul\xc3\xa0lia Serra, amb la qual va tenir una \xc3\xbanica filla, S\xc3\xadlvia Oliver. Les seves obres com a dramaturg no obtenen l\'\xc3\xa8xit esperat. Una de les seves obres m\xc3\xa9s reeixides d\'aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s Ball robat, que posteriorment seria adaptada per Televisi\xc3\xb3 espanyola._NEWLINE_El 1959 aparegu\xc3\xa9 la seva obra m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tica, Vacances pagades (Premi Lletra d\'Or, 1962). \xc3\x89s una obra esc\xc3\xa8ptica i sarc\xc3\xa0stica, on es mostra el seu gran comprom\xc3\xads amb la realitat social i pol\xc3\xadtica del pa\xc3\xads. Joan Oliver fa una cr\xc3\xadtica forta al capitalisme, a la societat de consum i al r\xc3\xa8gim franquista. L\'obra va esdevenir un referent per a tota una generaci\xc3\xb3 de poetes, que farien seu aquest estil de poesia social. _NEWLINE_Progressivament va anar guanyant notorietat p\xc3\xbablica, com a figura contestat\xc3\xa0ria del r\xc3\xa8gim i s\xc3\xadmbol de la lluita antifranquista. Va participar activament en actes com La Caputxinada \xe2\x80\x93on va recitar la Vaca su\xc3\xafssa i el crit de "Jo s\xc3\xb3c la vaca de la mala llet!" es convert\xc3\xad en un crit d\'esperan\xc3\xa7a per a tots els que hi havia tancats al convent dels Caputxins de Sarri\xc3\xa0\xe2\x80\x93 i va fer el discurs de cloenda del Primer Festival Popular de Poesia Catalana celebrat el 25 d\'abril de 1970 al Gran Price de Barcelona, tamb\xc3\xa9 conegut com el Price dels poetes \xe2\x80\x93on va entonar el crit de "Llibertat, llibertat, llibertat!" mentre la policia envoltava el recinte. El 1970 va rebre el Premi d\'Honor de les Lletres Catalanes.\n_START_SECTION_\nRestabliment de la democr\xc3\xa0cia\n_START_PARAGRAPH_\nAmb motiu del seu 80\xc3\xa8 aniversari, al novembre de 1980 li van organitzar un homenatge al Teatre Romea, on van actuar, entre altres, Joan Manuel Serrat i Raimon \xe2\x80\x93que no havien coincidit mai en cap recital\xe2\x80\x93 i hi van participar mots poetes d\'arreu de l\'Estat. El 1981 va acceptar de grat la Medalla d\'Or de la Ciutat de Sabadell de la m\xc3\xa0 de l\'alcalde Antoni Farr\xc3\xa9s; digu\xc3\xa9 a Josep Ferrater i Mora: "Ja saps que l\'acte tindr\xc3\xa0 lloc a Sabadell, la meva meva p\xc3\xa0tria?". Va demanar expressament que la medalla no fos d\'or, per la qual cosa la va rebre d\'ivori. Amb la mort del dictador i l\'entrada de la democr\xc3\xa0cia s\'havia mostrat especialment disgustat amb la classe pol\xc3\xadtica dominant, tant que l\'any 1982 va rebutjar la Creu de Sant Jordi. Tamb\xc3\xa9 va promoure una de les primeres reivindicacions dels escriptors professionals, ja que despr\xc3\xa9s d\'anys d\'haver dirigit la direcci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria d\'Edicions Proa, es va quedar sense prestaci\xc3\xb3 per jubilaci\xc3\xb3. Va ser molt cr\xc3\xadtic amb la postura c\xc3\xb2moda que havia agafat el sector cultural i pol\xc3\xadtic despr\xc3\xa9s del restabliment democr\xc3\xa0tic a Catalunya.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nEl novembre de 1985 Joan Oliver es va sotmetre a una operaci\xc3\xb3 de la qual ja no es recuperaria. Els darrers mesos els va passar sense tenir inter\xc3\xa8s per gran cosa. Va morir a Barcelona el 18 de juny de 1986 i va ser enterrat \xe2\x80\x93d\'amagat de tothom i amb la complicitat del metge\xe2\x80\x93 a la seva ciutat natal, Sabadell, seguint els seus desigs, sense corones, ni cerim\xc3\xb2nies, just quan faltaven quatre dies per a les eleccions generals espanyoles. La filla es va negar que hi hagu\xc3\xa9s una capella ardent a la Generalitat ni a l\'Ajuntament de Sabadell. Al Cementiri de Sabadell van parlar el pare Jordi Llimona, el president Jordi Pujol i l\'alcalde Antoni Farr\xc3\xa9s. Ell mateix s\'havia redactat l\'esquela que els diaris van publicar dos dies m\xc3\xa9s tard, que deia "Joan Oliver, escriptor [...] No s\'admeten flors. No s\'hi invita personalment". Mor\xc3\xad amb un judici pendent, acusat d\'ofenses a l\'honor militar arran d\'una entrevista emesa per TVE que li havia fet Josep Maria Balcells.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nAmb motiu del centenari del seu naixement, el 1999 es van tornar a representar algunes de les seves peces o traduccions dram\xc3\xa0tiques. Entre d\'altres, Llu\xc3\xads Pasqual va dirigir al Teatre Lliure de Barcelona la seva traducci\xc3\xb3 de Tot esperant Godot, de Samuel Beckett; Pere Planella va dirigir Aix\xc3\xb2 guixa, al Mercat de les Flors de Barcelona, i Carlota Subir\xc3\xb3s va dirigir Joan Oliver, al Teatre Nacional de Catalunya. _NEWLINE_Alguns dels seus poemes han estat musicats per cantautors com Llu\xc3\xads Llach, Joan Manuel Serrat, Raimon, Ovidi Montllor, S\xc3\xadlvia P\xc3\xa9rez Cruz, Carles Belda, Celdoni Fonoll, Toni Xucl\xc3\xa0..., la qual cosa ha donat major projecci\xc3\xb3 popular a la seva figura._NEWLINE_L\'obra de Joan Oliver s\'ha tradu\xc3\xaft a l\'alemany, l\'angl\xc3\xa8s, el castell\xc3\xa0, l\'eslov\xc3\xa8, l\'hongar\xc3\xa8s, l\'itali\xc3\xa0, el japon\xc3\xa8s, el neerland\xc3\xa8s, el portugu\xc3\xa8s, el rus, el serbo-croat, el suec i el xin\xc3\xa8s._NEWLINE_Dedicat a Joan Oliver, a Sabadell hi ha el Casal Pere Quart, l\'Auditori Pere Quart (al carrer de Lacy, que comparteix pati amb el Casal), l\'Institut Joan Oliver i el Concurs Literari Joan Oliver, Pere Quart. Del 1987 al 2010 l\'Ajuntament de Sabadell i Edicions La Campana van convocar ell Premi Pere Quart d\'humor i s\xc3\xa0tira. A m\xc3\xa9s, l\'Arxiu Hist\xc3\xb2ric de Sabadell conserva el llegat de Joan Oliver, dipositat per la seva filla S\xc3\xadlvia el 1996 i cedit definitivament el 2016. Barcelona t\xc3\xa9 un carrer a nom seu a la Vila Ol\xc3\xadmpica i hi ha la Biblioteca Joan Oliver al carrer de Borrell \xe2\x80\x93propietat de l\'Ajuntament de Barcelona\xe2\x80\x93 i el Centre C\xc3\xadvic Joan Oliver "Pere Quart" al Districte de les Corts. D\'altra banda, la Generalitat \xc3\xa9s propiet\xc3\xa0ria del Bibliob\xc3\xbas Pere Quart, una biblioteca ambulant que passa per pobles que no tenen biblioteca a les comarques del Pallars Juss\xc3\xa0, Pallars Sobir\xc3\xa0 i l\'Alta Ribagor\xc3\xa7a._NEWLINE_Tenen carrer amb nom Joan Oliver Castellar del Vall\xc3\xa8s, Sant Quirze del Vall\xc3\xa8s, Sant Cugat del Vall\xc3\xa8s, Poliny\xc3\xa0, Caldes de Montbui, les Franqueses del Vall\xc3\xa8s, Barcelona, Girona, Reus, el Prat de Llobregat, Vilassar de Dalt i Vilanova i la Geltr\xc3\xba; avinguda, Vilanova del Vall\xc3\xa8s, i pla\xc3\xa7a, Granollers. I amb nom de Pere Quart hi ha carrer a Cerdanyola del Vall\xc3\xa8s (Bellaterra), Montcada i Reixac, el Vendrell, Flix, Palma i Alc\xc3\xbadia, i pla\xc3\xa7a a Poliny\xc3\xa0._NEWLINE_El 2016, amb motiu del 30\xc3\xa8 aniversari de la mort de l\'escriptor, a Sabadell es va constituir la Comissi\xc3\xb3 Any Joan Oliver, que va organitzar dos grans actes d\'homenatge al poeta i va promoure que sorgissin m\xc3\xa9s de 60 homenatges a la ciutat, a diferents poblacions del Vall\xc3\xa8s Occidental i a Barcelona. El 16 de juny de 2016, la Fundaci\xc3\xb3 Bosch i Cardellach va anunciar que nomenava Joan Oliver membre b\xc3\xa0rbar d\'estar per casa.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nCreador d\'una obra molt diversa, la seva poesia t\xc3\xa9 influ\xc3\xa8ncies del realisme amb un to esc\xc3\xa8ptic, influenciat pels efectes de la Guerra civil espanyola i el posterior exili familiar. El seu estil narratiu est\xc3\xa0 clarament marcat per la ironia contra totes les convencions establertes.'