b"\n_START_ARTICLE_\nGat salvatge asi\xc3\xa0tic\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEs troba des de l'\xc3\x8dndia fins a l'Iran. El seu h\xc3\xa0bitat natural s\xc3\xb3n les zones seques de la franja central d'\xc3\x80sia Central i occidental. Es troba a les regions seques de l'Orient Mitj\xc3\xa0, de l'Iran, de l'Afganistan, de la regi\xc3\xb3 meridional del Turquestan, del Pakistan i de l'\xc3\x8dndia. En el Caucas, viu a les estepes de l'Azerbaidjan, de la vall d'Araks, del Najichevan i d'Arm\xc3\xa8nia. A l'orient del mar Caspi, la seva distribuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s difusa. Es troba a l'esquerra del Volga, al Turkmenistan, al Tadjikistan, a les estepes del  Murgab, a les regions del llac Issyk-Kul i a la vall del riu Sir Daria. Viu al Kirguizistan, a l'\xc3\x80sia Central, a prop del llac Baljash, per\xc3\xb2 el l\xc3\xadmit oriental de la seva difusi\xc3\xb3 no est\xc3\xa0 ben definit. A l'Iran viu a tot arreu, excepte a la regi\xc3\xb3 boscosa de la serralada Elburz i a la plana costanera del mar Caspi._NEWLINE_R. T. Tabert i els seus col\xc2\xb7laboradors assenyalaren el 1967 que a la vall de l'Indus, al Pakistan, el gat salvatge asi\xc3\xa0tic viu a la zona descoberta, on s'alimenta principalment de  jerbus egipcis, el que no seria estrany en el desert de Thar. A l'\xc3\x8dndia viu en els deserts nord-occidentals i a les regions seques de Madhya Pradesh. Tamb\xc3\xa9 apareix a Sind, al Rajasthan, i a la regi\xc3\xb3 sud sud-est de Jaipur._NEWLINE_El 1912 l'angl\xc3\xa8s T. Wroughton trob\xc3\xa0 un gat salvatge asi\xc3\xa0tic a prop del cad\xc3\xa0ver d'una ovella i va dir que la distribuci\xc3\xb3 d'aquest fel\xc3\xad \xc3\xa9s molt nombrosa al desert on es troben caus de jerb. Al Kazakhstan, el gat salvatge asi\xc3\xa0tic viu en valls al\xc2\xb7luvials m\xc3\xa9s o menys \xc3\xa0rides, i espessos boscos de Haloxylon persicum. De vegades es veu en joncs i gram\xc3\xadnies a prop de cursos d'aigua. En altres regions apareix en zones m\xc3\xa9s des\xc3\xa8rtiques i en oasis. A l'\xc3\x80sia Central es pot observar entre formacions de Halimodendron i roses silvestres. A la depressi\xc3\xb3 del llac Issyk-Kul apareix en les plantacions de te i en matolls de tamarell.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn general el seu pelatge \xc3\xa9s gris groguenc, de vegades bru. El seu ventre \xc3\xa9s de color gris clar o blanc, amb punts negres disseminats. La seva llarga cua \xc3\xa9s m\xc3\xa9s o menys anellada, fins a acabar en una punta negra. La variaci\xc3\xb3 individual pel que fa al pelatge \xc3\xa9s molt \xc3\xa0mplia, com pogu\xc3\xa9 constatar el zo\xc3\xb2leg B. A. Kuznetzov a les pelleteries del Kirguizistan._NEWLINE_A l'\xc3\x8dndia el gat salvatge asi\xc3\xa0tic \xc3\xa9s m\xc3\xa9s petit i no sobrepassa els 4  kg de pes, el seu pelatge en general \xc3\xa9s gris p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid groguenc, generalment sense taques, i la cua i el ventre s\xc3\xb3n blancs i amb menys punts negres o sense. El 1867, D. Short va dir que a l'\xc3\x8dndia meridional no s'aconseguia diferenciar b\xc3\xa9 molts  gats dom\xc3\xa8stics (Felis silvestris catus) dels gats salvatges asi\xc3\xa0tics. L'\xc3\xadndex cranial del gat salvatge asi\xc3\xa0tic \xc3\xa9s netament superior al dels altres animals del g\xc3\xa8nere Felis, cosa que molts han relacionat amb una possible domesticaci\xc3\xb3 d'aquest gat per part de les civilitzacions antigues de la zona, la cultura de la vall de l'Indus o Mesopot\xc3\xa0mia.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nEl gat salvatge asi\xc3\xa0tic \xc3\xa9s di\xc3\xbcrn i nocturn. Com el  gat de les sorres habita en caus que no excava ell, sin\xc3\xb3  teixons o  eri\xc3\xa7ons.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nS'alimenta de petits mam\xc3\xadfers, com talps o llebres, i en un 15% d'aus. Tamb\xc3\xa9 s'alimenta de llangardaixos i  insectes. En el Turquestan menja  faisans i altres aus. El zo\xc3\xb2leg  rus I. F. Sapozhenkov, el 1961, va estudiar l'ecologia del gat salvatge asi\xc3\xa0tic en el desert de Karakum oriental, i va descriure que encara que la seva dieta estigui basada en rosegadors i altres petits mam\xc3\xadfers, devora tamb\xc3\xa9 aus, serps i saures.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl zel va des del gener fins al febrer i la femella pareix de 2 a 5 cries al maig al Kirguizistan i a mitjan abril al desert de Karakum. La gestaci\xc3\xb3 dura uns 2 mesos i crien els seus cadells entre les arrels d'alguns arbres o entre pedres."