b"\n_START_ARTICLE_\nSalvador Mundi\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa pintura mostra el bust de Crist com a Redemptor, segons explicita la inscripci\xc3\xb3 Salvator Mondi \xe2\x80\x93la primera A de Salvator i la M de Mondi es remarquen com a \xe2\x80\x9calfa\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9comega\xe2\x80\x9d [\xce\x91/\xce\xa9], la primera i l'\xc3\xbaltima lletra de l'alfabet grec, per significar que Crist \xc3\xa9s principi i final de la hist\xc3\xb2ria humana\xe2\x80\x93. No obstant aix\xc3\xb2, els trets de la imatge representada no es corresponen pas als associats a la iconografia de Salvator Mundi establerta i constant des del Trecento itali\xc3\xa0: el bust de Crist de mig cos i en vista frontal, revestit amb vestimenta reial, la m\xc3\xa0 dreta al\xc3\xa7ada en gest de benedicci\xc3\xb3 i portant a l'esquerra el globus ter- restre. A la taula del Museu d'Art de Girona el bust frontal de Crist \xc3\xa9s tallat ran de pit, sense mostrar per a res les mans, i porta t\xc3\xbanica por- _NEWLINE_pra \xe2\x80\x93amb una inscripci\xc3\xb3 brodada a l'orla del coll: EGO SUM VIA VERITAS ET VITA, \xe2\x80\x9cjo s\xc3\xb3c el cam\xc3\xad, la veritat i la vida\xe2\x80\x9d\xe2\x80\x93.\n_START_SECTION_\nAtribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSegons l'estudi del Dr. Joaquim Garriga i Riera (http://www.udg.edu/tabid/8656/ID/52764/default.aspx) la taula del Museu d'art podria ser atribu\xc3\xafda a un Seguidor del taller de Rogier der Weiden. El protagonisme n\xc3\xb2rdic en la producci\xc3\xb3 d'aquests dos tipus de \xe2\x80\x9cver\xc3\xb2niques\xe2\x80\x9d devocionals \xc3\xa9s contundent i indiscutible. Haurem de limitar-nos a esmentar el simple nom d'alguns pintors que van destacar-hi: Rogier van der Weyden, Dirk Bouts i el seu fill Albrecht Bouts, Hans Memling, Gerard David, Quentin Massys, Joos van Cleve, etc. Tamb\xc3\xa9 haurem de limitar-nos a recordar que els dos models fixats per Van Eyck i Petrus Christus van experimentar aviat transformacions i creuaments molt variats \xe2\x80\x93aix\xc3\xad, la prolongaci\xc3\xb3 del bust de la figura, just per deixar-hi apar\xc3\xa8ixer les mans amb diversos significats i funcions; o b\xc3\xa9 l'associaci\xc3\xb3 de la ver\xc3\xb2nica de la Mare de D\xc3\xa9u al costat de la de Crist, tant en la versi\xc3\xb3 hier\xc3\xa0tica del Mandylion, com en la sofrent de la Passi\xc3\xb3\xe2\x80\x93. En tot cas, \xc3\xa9s imprescindible assenyalar una obra que segueix el model de Petrus Christus i que addu\xc3\xafm no nom\xc3\xa9s com a exemple iconogr\xc3\xa0fic, sin\xc3\xb3 per raons estil\xc3\xadstiques, pel seu enlla\xc3\xa7 directe amb la pintura del Museu d'Art de Girona. Es tracta del Bust de Crist amb corona d'espines que apareix al revers d'una petita taula de 37 x 27 cm amb Retrat de dona jove (Londres, National Gallery), atribu\xc3\xafda al taller de l'etapa tardana de Rogier van der Weyden \xe2\x80\x93l'anomenat segon per\xc3\xadode de Brussel\xc2\xb7les\xe2\x80\x93, d'entorn de 1450-1460, potser c. 1460. El precari estat de conservaci\xc3\xb3 d'aquesta pintura del revers no obsta per identificar-hi els trets ja familiars d'una ver\xc3\xb2nica de Passi\xc3\xb3: cara frontal de Crist, cap cenyit per corona d'espines, barba \xe2\x80\x93aqu\xc3\xad curta i quasi arrodonida\xe2\x80\x93, cabells llargs i ondulats que li cauen pel coll damunt les espatlles, t\xc3\xbanica vermella, ulls i expressi\xc3\xb3 facial serens; porta nimbe cruc\xc3\xadfer d'ornat vegetal sobre un perfil circular. _NEWLINE_\xc3\x89s precisament en una trama tan densa i entrella\xc3\xa7ada de significats i de formes iconogr\xc3\xa0fiques i art\xc3\xadstiques, com la que intent\xc3\xa0vem plantejar aqu\xc3\xad, que cal situar la pintura gironina del Salvator Mundi i que esdev\xc3\xa9 possible de recuperar-ne el sentit. Hi conflueixen els trets generals observats al Bust de Crist de Van der Weyden, pintat al revers del Retrat de dona jove de Londres, amb altres trets m\xc3\xa9s directament despresos del model eycki\xc3\xa0 \xe2\x80\x93com l'abs\xc3\xa8ncia de la corona d'espines, que despla\xc3\xa7aria la taula gironina cap a la tipologia del Mandylion\xe2\x80\x93. S\xc3\xb3n poc rellevants les difer\xc3\xa8ncies del nimbe, que a Girona \xc3\xa9s radiant, b\xc3\xa9 que amb lleus floritures que suggereixen la forma de creu, o les de la barba, aqu\xc3\xad m\xc3\xa9s aviat llarga i arrodonida en comptes de bifurcada. Confirmen la combinaci\xc3\xb3 o fusi\xc3\xb3 d'ambd\xc3\xb3s models algun detall m\xc3\xa9s, com la pres\xc3\xa8ncia a Girona de les lletres \xe2\x80\x9calfa\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9comega\xe2\x80\x9d [\xce\x91/\xce\xa9] en el t\xc3\xadtol Salvator Mundi, ja remarcada abans, i _NEWLINE_igualment la inscripci\xc3\xb3 brodada a l'orla de la t\xc3\xbanica porpra de Crist, EGO SUM VIA VERITAS ET VITA, que tamb\xc3\xa9 observ\xc3\xa0vem als marcs dels dos Bust de Crist de Jan van Eyck. I encara, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 i tot de l'esquema iconogr\xc3\xa0fic i compositiu, cal subratllar les semblances, realment sorprenents, dels trets estil\xc3\xadstics concrets de la taula gironina del Salvator Mundi amb els que manifesta el Bust de Crist amb corona d'espines del museu de Londres \xe2\x80\x93al marge de les erosions de la superf\xc3\xadcie pict\xc3\xb2rica que afecten la Ver\xc3\xb2nica londinenca; la de Girona nom\xc3\xa9s ha sofert petits retocs en els cabells i el front i tres reintegracions m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplies en l'\xc3\xa0rea de la inscripci\xc3\xb3\xe2\x80\x93. Les analogies d'estil semblen prou consistents per vincular l'autoria de totes dues pintures. Per tant, almenys provisionalment, podr\xc3\xadem assignar la petita taula devocional de Girona al mateix taller tard\xc3\xa0 de Rogier van der Weyden a qui fins ara la majoria d'estudiosos ha atribu\xc3\xaft la taula del _NEWLINE_Museu de Londres.\n_START_SECTION_\nProced\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nNo podem afegir pr\xc3\xa0cticament res sobre les circumst\xc3\xa0ncies de la pres\xc3\xa8ncia del Salvator Mundi a Girona, el moment de la seva arribada a la ciutat i la data exacta del seu ingr\xc3\xa9s al Museu Dioces\xc3\xa0. Nom\xc3\xa9s tenim not\xc3\xadcia que provenia del Palau episcopal giron\xc3\xad i en tot cas \xc3\xa9s segur que ja formava part del Museu Dioces\xc3\xa0 abans de 1955, perqu\xc3\xa8 figura a la Gu\xc3\xada publicada per Jaume Marqu\xc3\xa8s aquell any (2\xc2\xaa ed., 1955). El manuscrit del mateix Jaume Marqu\xc3\xa8s, Cat\xc3\xa1logo sis- tem\xc3\xa1tico del Museo Diocesano de Gerona, datat el 1959, registra la taula amb el n\xc3\xbam. 258. Com a conclusi\xc3\xb3 de l'estudi condu\xc3\xaft fins aqu\xc3\xad, sembla raonable sostenir que la pintura del Salvator Mundi remet a la prestigiosa tipologia del Mandylion o Bust de Crist posteycki\xc3\xa0 i que podem atribuir-la a algun membre o seguidor del taller de l'\xc3\xbaltima etapa de l'activitat de Rogier van der Weyden, amb una dataci\xc3\xb3 d'entorn 1460."