b"\n_START_ARTICLE_\nLlegenda negra de la Inquisici\xc3\xb3 espanyola\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el proc\xc3\xa9s inicial de creaci\xc3\xb3 de la Llegenda Negra en l'Europa no ib\xc3\xa8rica, la persecuci\xc3\xb3 medieval d'heretges o la de moriscs i juda\xc3\xaftzants no va aixecar cr\xc3\xadtiques importants. Kamen d\xc3\xb3na dos or\xc3\xadgens a la Llegenda Negra de la Inquisici\xc3\xb3 espanyola. D'una banda, un origen cat\xc3\xb2lic a It\xc3\xa0lia i, per una altra, un origen protestant a l'Europa central i septentrional.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nLa influ\xc3\xa8ncia aragonesa primer i castellana despr\xc3\xa9s a la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica va portar a l'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, incloent al papat, a veure als espanyols com una amena\xc3\xa7a. Es va conrear una imatge desfavorable d'Espanya que naturalment va acabar incloent una visi\xc3\xb3 negativa de la Inquisici\xc3\xb3. Revoltes contra la Inquisici\xc3\xb3 en territoris de la Corona Espanyola a It\xc3\xa0lia es van produir en 1511 i 1526 a Sic\xc3\xadlia i simples rumors de la introducci\xc3\xb3 van causar revoltes a N\xc3\xa0pols en 1547 i 1564._NEWLINE_Els ambaixadors dels governs italians independents promovien la imatge d'una Espanya pobra i endarrerida dominada per una tir\xc3\xa0nica Inquisici\xc3\xb3. En 1525, Contarini, ambaixador de la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia, comenta que tots tremolen davant la Inquisici\xc3\xb3. L'ambaixador Ti\xc3\xa9polo escriu en 1563 que tots tenen por a la seva autoritat, que t\xc3\xa9 poder absolut sobre la propietat, la vida, l'honor i fins i tot les \xc3\xa0nimes dels homes. A m\xc3\xa9s insisteix que el rei l'afavoreix per controlar millor la poblaci\xc3\xb3. L'ambaixador Soranzo afirma en 1565 que l'autoritat de la Inquisici\xc3\xb3 transcendia la del rei. Guiciardini, ambaixador de Flor\xc3\xa8ncia en la cort de Carles I, diu dels espanyols en aparen\xc3\xa7a religiosos, per\xc3\xb2 no en la realitat, gaireb\xc3\xa9 les mateixes paraules de Ti\xc3\xa9polo en 1563._NEWLINE_Els italians en general veien la Inquisici\xc3\xb3 com un mal necessari per als espanyols, la religiositat dels quals era dubtosa, per no dir falsa, despr\xc3\xa9s de segles de mescla amb jueus i moros. De fet, a partir de 1492 marrano va passar a ser sin\xc3\xb2nim d'espanyol i al papa Alexandre VI se l'anomenava marr\xc3\xa0 circumcidat. La Inquisici\xc3\xb3, es deia, encara que ben necess\xc3\xa0ria per als espanyols, no era m\xc3\xa9s que una treta per robar els diners dels jueus i no tenia res que buscar en territori itali\xc3\xa0, on no era necess\xc3\xa0ria. Quan la Inquisici\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar a perseguir a luterans, l'explicaci\xc3\xb3 va ser que els espanyols eren per naturalesa m\xc3\xa9s donats a l'heretgia.\n_START_SECTION_\nEl protestantisme\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord d'Europa va ser l'enfrontament religi\xc3\xb3s i l'amena\xc3\xa7a del poder imperial espanyol els que van donar naixement a la Llegenda Negra, ja que el petit nombre de protestants que van ser executats per la Inquisici\xc3\xb3 no hagu\xc3\xa9s justificat una campanya d'aquest tipus. Els protestants, que havien emprat la impremta amb \xc3\xa8xit per difondre les seves idees, van intentar guanyar amb propaganda la guerra que no podien guanyar per les armes_NEWLINE_D'una banda, els te\xc3\xb2legs cat\xc3\xb2lics titllaven de nouvinguts als protestants, que, al contrari que l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica, no podien demostrar la seva continu\xc3\xaftat des de temps de Crist. Per una altra, els te\xc3\xb2legs protestants raonaven que aix\xc3\xb2 no era cert, que la seva era l'Esgl\xc3\xa9sia aut\xc3\xa8ntica que havia estat oprimida i perseguida per l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica al llarg de la hist\xc3\xb2ria. Aquest raonament, que nom\xc3\xa9s va ser esbossat per Luter i Calv\xc3\xad, va ser completat per la historiografia protestant posterior, identificant-se amb John Wycliffe o els lolards d'Anglaterra, els hussites d'Hongria i els valdesos de Fran\xc3\xa7a. Aix\xc3\xb2, malgrat que els heretges al segle\xc2\xa0xvi no nom\xc3\xa9s eren perseguits en pa\xc3\xafsos cat\xc3\xb2lics, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 als pa\xc3\xafsos protestants. A la fi del segle\xc2\xa0xvi les confessions protestants s'havien identificat amb les heretgies d'\xc3\xa8poques anteriors i s'autodefinien com m\xc3\xa0rtirs._NEWLINE_Quan van comen\xc3\xa7ar les persecucions de protestants a Espanya, l'hostilitat que hi havia cap al papisme es va estendre immediatament al rei d'Espanya, del que depenia la Inquisici\xc3\xb3, i als dominics, que la dominaven. Al cap i a la fi, la major derrota que havien sofert els protestants havia estat a les mans de Carles I d'Espanya en la batalla de M\xc3\xbchlberg en 1547. Una imatge d'Espanya, en part promoguda per la corona espanyola, com a capdavantera del catolicisme es va estendre arreu d'Europa._NEWLINE_Aquesta identificaci\xc3\xb3 dels protestants amb les heretgies des de l'\xc3\xa8poca de la conversi\xc3\xb3 de l'Imperi Rom\xc3\xa0 fins al segle\xc2\xa0xv va portar a la creaci\xc3\xb3 de martirologis a Alemanya i Anglaterra, col\xc2\xb7leccions de vides de m\xc3\xa0rtirs descrites amb molta morbositat, sovint profusament il\xc2\xb7lustrades, que van circular entre les classes m\xc3\xa9s populars i que insuflaven la indignaci\xc3\xb3 contra l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica. Un dels m\xc3\xa9s famosos i el que m\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia tindria va ser el Book of Martyrs (El llibre dels m\xc3\xa0rtirs, 1554) de John Foxe (1516 \xe2\x80\x93 1587). Foxe dedica un cap\xc3\xadtol sencer a la Inquisici\xc3\xb3 espanyola, The execrable Inquisition of Spayne._NEWLINE_En el text es troben molts dels elements que es repetiran m\xc3\xa9s endavant: qualsevol pot ser jutjat per qualsevol nimietat, la Inquisici\xc3\xb3 no pot equivocar-se, els acusats el s\xc3\xb3n sovint per diners, enveja o per ocultar accions de la Inquisici\xc3\xb3, si no troben proves s'inventen, els presoners s\xc3\xb3n a\xc3\xafllats sense cap contacte exterior en calabossos foscos on sofreixen horribles tortures, etc. Foxe ja advertia que la funesta instituci\xc3\xb3 podria introduir-se a qualsevol pa\xc3\xads que accept\xc3\xa9s el catolicisme._NEWLINE_Un altre llibre que va tenir molta influ\xc3\xa8ncia va ser el Sanctae Inquisitionis Hispanicae Artes publicat a Heidelberg en 1567 sota el pseud\xc3\xb2nim de Reginaldus Gonzalvus Montanus. Sembla que Gonzalvus era un pseud\xc3\xb2nim d'Antonio del Corro, un te\xc3\xb2leg protestant espanyol exiliat als Pa\xc3\xafsos Baixos. Del Corro va afegir credibilitat al seu relat pel coneixement que tenia del tribunal. El llibre va ser un \xc3\xa8xit immediat, entre 1568 i 1570 va haver-hi dues edicions en angl\xc3\xa8s, una en franc\xc3\xa8s, tres en holand\xc3\xa8s, quatre en alemany i una en hongar\xc3\xa8s, i va continuar publicant-se i citant-se fins al segle\xc2\xa0xix. El relat, en general correcte, pren la forma d'un presoner que passa per totes les etapes del proc\xc3\xa9s i, sobretot, l'interrogatori, permetent al lector identificar-se amb la v\xc3\xadctima. Aquesta correcci\xc3\xb3 de la descripci\xc3\xb3 oculta que del Corro presenta algunes de les pr\xc3\xa0ctiques m\xc3\xa9s extremes de la Inquisici\xc3\xb3 com la regla, a tot acusat com a innocent, a tot oficial de la Inquisici\xc3\xb3 com a astut i orgull\xc3\xb3s i cada pas en el proc\xc3\xa9s com una violaci\xc3\xb3 de la llei natural. Del Corro, que lloava el prop\xc3\xb2sit inicial de la Inquisici\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, perseguir als falsos conversos, no havia previst l'\xc3\xbas del seu llibre en la Llegenda Negra, de forma similar al que va oc\xc3\xb3rrer amb Bartolom\xc3\xa9 de las Casas. Estava conven\xc3\xa7ut que la Inquisici\xc3\xb3 havia estat convertida pels monjos dominics en una cosa execrable de la que Felip II no en coneixia el seu funcionament real i que el poble espanyol s'oposava a la funesta instituci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa pol\xc3\xadtica europea del segle XVI\n_START_PARAGRAPH_\nA partir dels anys 1559 a 1562 van apar\xc3\xa8ixer uns llibres que presentaven a la Inquisici\xc3\xb3 com una amena\xc3\xa7a a les llibertats europees. Aquests escrits raonaven que els pa\xc3\xafsos que acceptessin la religi\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica no nom\xc3\xa9s perdrien les seves llibertats religioses, sin\xc3\xb3 les civils tamb\xc3\xa9 a trav\xc3\xa9s de la Inquisici\xc3\xb3. Per il\xc2\xb7lustrar els seus punts descrivien actuacions de fe i tortures i empraven abundantment relats de fugits de la Inquisici\xc3\xb3 disposats a explicar la seva hist\xc3\xb2ria. La Reforma era vista com un alliberament de l'\xc3\xa0nima humana de la foscor i la superstici\xc3\xb3._NEWLINE_Fran\xc3\xa7a, Gran Bretanya i els Pa\xc3\xafsos Baixos posse\xc3\xafen les premses m\xc3\xa9s actives del continent i les van emprar efica\xc3\xa7ment per defensar-se quan es van considerar amena\xc3\xa7ats. Els documents generats entre els anys 1548 i 1581 es convertirien en refer\xc3\xa8ncia i base per a estudis d'historiadors posteriors.\n_START_SECTION_\nEls Pa\xc3\xafsos Baixos\n_START_PARAGRAPH_\nAls Pa\xc3\xafsos Baixos, ja des del regnat de Carles I i malgrat que el mateix Felip II havia assegurat que la Inquisici\xc3\xb3 Espanyola no era exportable, molts holandesos temien que el rei intent\xc3\xa9s introduir-la per reduir les seves llibertats. Felip II reconeixia que els Pa\xc3\xafsos Baixos ja tenien una inquisici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia m\xc3\xa9s despietada que la d'aqu\xc3\xad: els tribunals d'Anvers van executar entre 1557 i 1562 a 103 heretges, m\xc3\xa9s dels quals van morir a tota Espanya en aquest per\xc3\xadode. Diversos canvis en l'organitzaci\xc3\xb3 de la Inquisici\xc3\xb3 holandesa van incrementar les pors, tant a la Inquisici\xc3\xb3 Espanyola com a la forma local, i va anar acreixent l'oposici\xc3\xb3 durant el segle XVI, fins al punt que es temia l'anarquia si no es legalitzava el calvinisme._NEWLINE_Aquest temor va ser manipulat per protestants i aquells que promovien la independ\xc3\xa8ncia dels Pa\xc3\xafsos Baixos en pamflets com On the Unchristian, tyrannical Inquisition that Persecutes Belief, Written from the Netherlands (1548) o The Form of the Spanish Inquisition Introduced in Lower Germany in the Year 1550 (1550), publicat per Michael Lotter. En 1570, els refugiats religiosos van presentar en la Dieta Imperial el document Una defensa i declaraci\xc3\xb3 veritable de les coses que han ocorregut recentment als Pa\xc3\xafsos Baixos en el qual no sols descrivien els crims realitzats contra els protestants, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 acusaven a la Inquisici\xc3\xb3 Espanyola d'incitar les revoltes als Pa\xc3\xafsos Baixos per for\xc3\xa7ar Felip II a exercir m\xc3\xa0 dura, a m\xc3\xa9s d'acusar-la de la mort del pr\xc3\xadncep Carles._NEWLINE_Un dels documents m\xc3\xa9s famosos i que m\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia van tenir va ser l' Apologia del pr\xc3\xadncep d'Orange de 1581, la resposta de Guillem d'Orange a l'expulsi\xc3\xb3 que Felip II havia ordenat en contra seva, encara que sembla que el text no el va redactar ell mateix, sin\xc3\xb3 el seu capell\xc3\xa0 Pierre L'Oyseleur, senyor de Villiers. el text es va traduir immediatament a altres lleng\xc3\xbces i va circular pels pa\xc3\xafsos fronterers amb Holanda; en espanyol nom\xc3\xa9s existeix una traducci\xc3\xb3 de l'\xc3\xa8poca de 1581. El document es pot considerar com el comen\xc3\xa7ament de la Llegenda negra de Felip II, encara que tamb\xc3\xa9 tracta de la Inquisici\xc3\xb3 i la llibertat religiosa. L' Apologia \xc3\xa9s un resum de tota la propaganda antiinquisitorial i antiespanyola que havia circulat en els 40 anys anteriors, reunida per justificar la independ\xc3\xa8ncia dels Pa\xc3\xafsos Baixos. Afirma que la crema d'heretges \xc3\xa9s un passatemps natural dels sanguinaris espanyols, que divertia especialment al Duc d'Alba. A m\xc3\xa9s afegeix que la majoria dels espanyols, i especialment la noblesa, tenen sang jueva o mora.\n_START_SECTION_\nGran Bretanya\n_START_PARAGRAPH_\nLa rivalitat pol\xc3\xadtica entre Espanya i Anglaterra, amb l'intent d'invasi\xc3\xb3 de Gran Bretanya per Felip II com a fons, van estimular la propaganda antiespanyola de guerra._NEWLINE_A Anglaterra, els monarques cat\xc3\xb2lics havien creat tribunals religiosos per a lluitar contra l'heretgia, els \xc3\xbaltims creats per Mary Tudor. Els reis anglicans, sobretot Elisabet I d'Anglaterra, van preferir crear tribunals civils per reprimir als dissidents religiosos, principalment als cat\xc3\xb2lics, distanciant-se de les pr\xc3\xa0ctiques anteriors. Es va identificar als heretges cat\xc3\xb2lics amb tra\xc3\xafdors, emprant un sistema que no es distingia molt del de la Inquisici\xc3\xb3. Es va arribar a l'extrem de segrestar als Pa\xc3\xafsos Baixos a un jurista cat\xc3\xb2lic angl\xc3\xa8s, John Story, i portar-lo a Anglaterra per ser torturat, acusat de tra\xc3\xafci\xc3\xb3 i conspiraci\xc3\xb3 i ser executat. El sistema pel qual el govern insistia a jutjar a rebels, no a heretges, es va mantenir fins al regnat de Jaume I i permetia mantenir a la Inquisici\xc3\xb3 com una instituci\xc3\xb3 clarament cat\xc3\xb2lica, identificada amb Espanya i Roma._NEWLINE_Aix\xc3\xad, els fan\xc3\xa0tics religiosos van obtenir el suport d'uns altres m\xc3\xa9s moderats i sobretot del govern, que finan\xc3\xa7ava pamflets i publicava edictes. Durant l'\xc3\xa8poca es van publicar i van traduir nombros\xc3\xadssims pamflets, d'entre els quals destaca A Fig for the Spaniard.Una llista d'alguns d'aquests pamflets i el text de A Fig for the Spaniard  Tamb\xc3\xa9 va contribuir Antonio P\xc3\xa9rez, que, resident a Anglaterra en l'\xc3\xa8poca, va publicar en 1598 A treatise Paraenetical. En el text P\xc3\xa9rez repeteix la imatge de Felip II i de la Inquisici\xc3\xb3 que ja havia donat a con\xc3\xa8ixer Guillem d'Orange, conferint un caire tr\xc3\xa0gic al personatge de Carles i de fanatisme religi\xc3\xb3s a Felip II i a la Inquisici\xc3\xb3, que perdurar\xc3\xa0 fins a l'\xc3\xa8poca moderna.\n_START_SECTION_\nLa novel\xc2\xb7la g\xc3\xb2tica\n_START_PARAGRAPH_\nCap a la meitat del segle\xc2\xa0xviii van canviar els gustos del p\xc3\xbablic, els roman\xc3\xa7os d'aventures van deixar pas a les novel\xc2\xb7les de sentiments. \xc3\x89s l'\xc3\xa8poca de la creaci\xc3\xb3 de la novel\xc2\xb7la g\xc3\xb2tica, especialment popular a Anglaterra (Gothic novella) i a Alemanya (Schauerromantik); tamb\xc3\xa9 la va haver-hi a Fran\xc3\xa7a (roman noir). Aquest tipus de novel\xc2\xb7la es caracteritza per transc\xc3\xb3rrer la seva acci\xc3\xb3 en un Medioevo indeterminat en el qual es contrasten el terror del marc esc\xc3\xa8nic \xe2\x80\x93 velles ru\xc3\xafnes, naturalesa salvatge, convents, calabossos, etc. \xe2\x80\x93 i dels personatges \xe2\x80\x93 fan\xc3\xa0tics religiosos, pares descastats, religiosos cat\xc3\xb2lics, sobretot inquisidors i jesu\xc3\xaftes \xe2\x80\x93 amb la innoc\xc3\xa8ncia del protagonista, joves virtuosos, \xc2\xabnaturals\xc2\xbb, de gran sentit com\xc3\xba i de religiositat ben\xc3\xa8vola. Totes aquestes novel\xc2\xb7les presenten a la Inquisici\xc3\xb3 i als inquisidors amb un anticatolicisme molt del segle\xc2\xa0xviii i molt brit\xc3\xa0nic. Les diferents inquisicions es fonen en un tot \xc3\xbanic, basat clarament en el model espanyol, en un model en el qual destaca el secretisme i l'austeritat implacable del tribunal, que malgrat la irracionalitat teol\xc3\xb2gica, els procediments injusts i la implacable persecuci\xc3\xb3 de les seves v\xc3\xadctimes, serveix sovint de just\xc3\xadcia liter\xc3\xa0ria._NEWLINE_Una de les primeres novel\xc2\xb7les g\xc3\xb2tiques en les quals apareix la Inquisici\xc3\xb3 \xc3\xa9s Der Geisterseher (El que veu fantasmes; 1787-1789) de Schiller, encara que en aquest cas es tracti de la Inquisici\xc3\xb3 veneciana. La primera novel\xc2\xb7la a explotar a fons el tema \xc3\xa9s The Monk (1796) de Matthew Lewis, a la qual van seguir moltes altres. Aquesta forma de la novel\xc2\xb7la g\xc3\xb2tica acabaria amb l'aparici\xc3\xb3 de s\xc3\xa0tires que posaven en relleu els elements m\xc3\xa9s absurds de les trames._NEWLINE_L'obra que m\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia tindria \xc3\xa9s The Pendulum (El pou i el p\xc3\xa8ndol) d'Edgar Allan Poe, publicada en 1843. Poe es basa fermament en altres hist\xc3\xb2ries de terror anteriors i en els llibres d'hist\xc3\xb2ria publicats a l'Anglaterra del moment, relatant els horrors de la Inquisici\xc3\xb3 des del punt de vista d'un presoner que \xc3\xa9s exposat a una mort penosament lenta i que ser\xc3\xa0 salvat finalment per les tropes franceses del general Lasalle en la seva presa de Toledo._NEWLINE_L'\xc3\xbaltima gran novel\xc2\xb7la g\xc3\xb2tica que se centra en La Inquisici\xc3\xb3 ser\xc3\xa0 The Val of Cedars, or, The Martyr (1850) de Grace Aguilar, escriptora anglesa descendent de jueus sefardites. La novel\xc2\xb7la marca la fusi\xc3\xb3 dels tribunals i les societats secretes amb La Inquisici\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s de ser la primera novel\xc2\xb7la que tracta l'assumpte des d'un punt de vista jueu.\n_START_SECTION_\nL' inquisidor libidin\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de comen\xc3\xa7aments del segle\xc2\xa0xix apareixen novel\xc2\xb7les en la literatura anglesa, francesa i italiana que mostren la degeneraci\xc3\xb3 sexual de figures de l'antic r\xc3\xa8gim, \xc3\xa9s a dir, l'aristocr\xc3\xa0cia i el clergat, hereves de l'inter\xc3\xa8s per l'er\xc3\xb2tica i el sexual apareguda al segle\xc2\xa0xviii. Entre els personatges mostrats d'aquesta forma estaran naturalment tamb\xc3\xa9 els inquisidores. Una de les primeres novel\xc2\xb7les en les quals apareix l'inquisidor libidin\xc3\xb3s \xc3\xa9s Cornelia Bororquia, atribu\xc3\xafda a Luis Guti\xc3\xa9rrez i publicada a Par\xc3\xads en 1801. Potser la novel\xc2\xb7la que major \xc3\xbas faci del personatge sigui Les myst\xc3\xa8res de l'Inquisition et autres societ\xc3\xa9s secrets d'Espagne (1844) de Madame de Suberwick, que escrivia sota el pseud\xc3\xb2nim Victor de F\xc3\xa9r\xc3\xa9al. Aquestes novel\xc2\xb7les es caracteritzen per \xc2\xabrehabilitar\xc2\xbb al poble espanyol; la Inquisici\xc3\xb3 \xc3\xa9s atribu\xc3\xafda a l'Esgl\xc3\xa9sia, a Sant Dom\xc3\xa8nec i a reis febles que s'agarren al poder. Al contrari que en la novel\xc2\xb7la g\xc3\xb2tica, la Inquisici\xc3\xb3 \xc3\xa9s mostrada de forma voluptuosa i excessiva, plena d'hipocresia i cobd\xc3\xadcia. En el cas de Les myst\xc3\xa8res, al component s\xc3\xa0dic i er\xc3\xb2tic, particularment en les escenes de tortura de Jos\xc3\xa9-Paula, s'uneix el missatge pol\xc3\xadtic il\xc2\xb7lustrat antimon\xc3\xa0rquic i anticlerical. El tema de l' inquisidor libidin\xc3\xb3s apareixer\xc3\xa0 de forma intermitent durant tot el segle\xc2\xa0xix.\n_START_SECTION_\nDon Carlos\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre tema que beur\xc3\xa0 en les fonts de la Llegenda Negra s\xc3\xb3n les hist\xc3\xb2ries de Don Carlos, el pr\xc3\xadncep Carles, fill de Felip II d'Espanya. Com s'ha vist m\xc3\xa9s amunt, Guillem d'Orange i Antonio P\xc3\xa9rez van preparar el cam\xc3\xad que seguiria C\xc3\xa9sar Vichard de Saint-R\xc3\xa9al en 1672 amb la seva obra Dom Carlos. L'obra, encara que en la seva majoria fant\xc3\xa0stica, va ser presa per real per diversos autors posteriors que reprendrien la trama. Aix\xc3\xad, el Don Karlos, Infant von Spanien de Friedrich Schiller, publicada en 1787 i basada en la hist\xc3\xb2ria de Saint-R\xc3\xa9al i en History of Philip II de Robert Watson. La Inquisici\xc3\xb3 i en particular el Cardenal Gran Inquisidor no surten ben parats en la trama: la seva ombra es deixa notar en tota l'obra, malgrat que la seva aparici\xc3\xb3 \xc3\xa9s breu, i finalment seran l'instrument de la mort de Don Carlos. L'impuls donat al tema per Schiller far\xc3\xa0 que es publiquin diverses obres i alguna \xc3\xb2pera amb la mateixa hist\xc3\xb2ria, de les quals la m\xc3\xa9s famosa sens dubte \xc3\xa9s el Don Carlos de Giuseppe Verdi.\n_START_SECTION_\nIconografia de la Inquisici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres representacions de l'activitat inquisitorial il\xc2\xb7lustren passatges de la vida de sant Domingo de Guzm\xc3\xa1n, com l'Acte de Fe presidit per Sant Dom\xc3\xa8nec de Guzm\xc3\xa1n de Pedro Berruguete, procedent del convent de Santo Tom\xc3\xa1s d'\xc3\x80vila, fundaci\xc3\xb3 de fra Tom\xc3\xa1s de Torquemada. Al segle XVII, quan les actuacions p\xc3\xbabliques de fe es van fer rars i era molt el temps que passava entre una i altra, el propi Consell de la Suprema va encarregar il\xc2\xb7lustracions d'ells, que deixessin const\xc3\xa0ncia i fidel testimoniatge de l'esdeveniment, com va succeir amb el celebrat a la Pla\xc3\xa7a Major de Madrid en 1680, la pintura de la qual es va encarregar a Francisco Rizi.  _NEWLINE_La iconografia creada per pintors cat\xc3\xb2lics i per la Inquisici\xc3\xb3 mateixa va ser adoptada a partir de finals segle\xc2\xa0xvii pels enemics de la instituci\xc3\xb3, iconografia que va ser ampliada amb algunes altres imatges que la Inquisici\xc3\xb3 no hagu\xc3\xa9s perm\xc3\xa8s o que hagu\xc3\xa9s perm\xc3\xa8s nom\xc3\xa9s de forma excepcional._NEWLINE_Un dels primers a afegir gravats en els seus llibres va ser Charles Dellon, en el seu L\xe2\x80\x99inquisition de Goa. La relation de Charles Dellon, que van ser molt populars i es van emprar per il\xc2\xb7lustrar altres llibres fins al segle\xc2\xa0xviii. Per\xc3\xb2 les il\xc2\xb7lustracions m\xc3\xa9s utilitzades seran les que apareixen en M\xc3\xa9moires Historiques (1716) de Louis-Ellies Dupin, sobretot la n. 10 realitzada per Bernard Picard que mostra una cambra de tortura de la Inquisici\xc3\xb3. La imatge de Picard sorgeix d'una tradici\xc3\xb3 europea independent que des del segle\xc2\xa0xv d'ara endavant representa escenes de la pena cabdal en llibres. La particularitat est\xc3\xa0 en el fet que Picard va prendre imatges d'aquesta tradici\xc3\xb3 i els va afegir alguns elements que la convertirien en part de la iconografia de la Inquisici\xc3\xb3: un inquisidor assegut, un capell\xc3\xa0 i un escriv\xc3\xa0. La imatge o altres copiades d'ella, \xc3\xa9s potser una de les m\xc3\xa9s famoses i que m\xc3\xa9s han estat reprodu\xc3\xafdes._NEWLINE_A partir de 1810 va canviar la representaci\xc3\xb3 de la Inquisici\xc3\xb3, igual que en la literatura, cap a una m\xc3\xa9s er\xc3\xb2tica i passional. Novament, l'obra que m\xc3\xa9s il\xc2\xb7lustracions tenia i que m\xc3\xa9s va circular va ser la de F\xc3\xa9r\xc3\xa9al Les myst\xc3\xa8res de l'Inquisition et autres societ\xc3\xa9s secrets d'Espagne (1844). Una de les caracter\xc3\xadstiques d'aquestes gr\xc3\xa0fiques \xc3\xa9s la imatge de la dona innocent en perill o en turment, aprofitant fins i tot per mostrar nuesa.\n_START_SECTION_\nGoya\n_START_PARAGRAPH_\nEdward Peters, en el seu llibre Inquisition (1989), persegueix la transformaci\xc3\xb3 de la Llegenda Negra de la Inquisici\xc3\xb3 dins de l'art, des del segle\xc2\xa0xix fins al segle\xc2\xa0xx. Aquesta Llegenda Negra ja no \xc3\xa9s exclusivament espanyola, encara que es basa clarament en el model espanyol de la Inquisici\xc3\xb3. Per Peters, la Llegenda Negra ser\xc3\xa0 universalizada al segle\xc2\xa0xix per dos grans artistes: Francisco de Goya i Feodor Dostoievski._NEWLINE_L'\xc3\xbanic gran pintor que va emprar el tema de la Inquisici\xc3\xb3 en la seva obra va ser Goya. Ser\xc3\xa0 en les seves anotacions, en l'anomenat \xc3\x80lbum C, realitzats entre 1803 i 1824, en els quals expressar\xc3\xa0 amb m\xc3\xa9s llibertat i f\xc3\xbaria el seu ressentiment cap a la Inquisici\xc3\xb3, assenyalant la frivolitat amb qu\xc3\xa8 la Inquisici\xc3\xb3 perseguia a les seves v\xc3\xadctimes. Un de les anotacions m\xc3\xa9s colpidores \xc3\xa9s el de Galileu, Por descobrir el mobimiento (sic) de la terra, encadenat a un enorme seient de pedra, imm\xc3\xb2bil, denunciant amb aix\xc3\xb2 que Galileu va ser enjudiciat perqu\xc3\xa8 es va atrevir a discutir el model geoc\xc3\xa8ntric de l'Univers. La visi\xc3\xb3 de Goya pel que fa a la Inquisici\xc3\xb3 va canviar cap a 1820. De ser considerada una instituci\xc3\xb3 antiquada, que s'assenta sobre supersticions i un poble ignorant, una instituci\xc3\xb3 espec\xc3\xadficament espanyola, passa a convertir-se en un s\xc3\xadmbol de la injust\xc3\xadcia universal, que opera per igual a tot arreu, amb el mateix prop\xc3\xb2sit, i les seves v\xc3\xadctimes ja no nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n bojos o ignorants -com es veu en els seus Capritxos-, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 els innocents, els savis i els herois.\n_START_SECTION_\nEl Gran Inquisidor\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Peters, el llibre que m\xc3\xa9s ha influ\xc3\xaft en la imatge moderna del Gran Inquisidor ha estat sens dubte Els germans Karam\xc3\xa0zov (1879) de Dostoievski. A ell es deu el renaixement d'un mite que havia comen\xc3\xa7at a desapar\xc3\xa8ixer en l'oblit. Phillip II de Prescott influeix en l'obra de Dostoievski, de la qual Dostoievski en posse\xc3\xafa una c\xc3\xb2pia i de la relaci\xc3\xb3 de la qual va sortir probablement bona part de la informaci\xc3\xb3 sobre la Inquisici\xc3\xb3 i el seu funcionament._NEWLINE_El relat, que va impressionar als cr\xc3\xadtics en el seu temps, ha de ser ent\xc3\xa8s dins de la ideologia de Dostoievski, la seva religiositat ortodoxa russa, el seu nacionalisme i la seva cr\xc3\xadtica a la cultura occidental. Enfront de la pietat i la religiositat russa, col\xc2\xb7loca el materialisme sense \xc3\xa0nima i la religiositat sense D\xc3\xa9u del cristianisme occidental. Aquesta \xc3\xa9s la ra\xc3\xb3 que l'inter\xc3\xa8s de Dostoievski en la pr\xc3\xb2pia Inquisici\xc3\xb3 s'esgoti en la creaci\xc3\xb3 d'un decorat que li permeti crear al personatge, que al seu torn transmeti la seva fero\xc3\xa7 cr\xc3\xadtica a Occident, identificat amb el Gran Inquisidor.\n_START_SECTION_\nLa literatura contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de la Primera Guerra Mundial, la imatge de la Inquisici\xc3\xb3 torna a prendre auge, ja no com una arma contra el Papa, l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica o Espanya, sin\xc3\xb3 com un s\xc3\xadmbol universal de la repressi\xc3\xb3, la qual cosa Peters anomena La Inquisici\xc3\xb3. La Llegenda va ser reinterpretada per multitud d'obres liter\xc3\xa0ries, estudis sociol\xc3\xb2gics i period\xc3\xadstics, influenciats per El Gran Inquisidor de Dostoievski i aplicats a casos com el r\xc3\xa8gim sovi\xc3\xa8tic, la It\xc3\xa0lia feixista, l'Alemanya Nazi, la Pol\xc3\xb2nia comunista o els Estats Units. Potser l'autor m\xc3\xa9s important que va emprar aquest mecanisme va ser Stefan Andres en la seva novel\xc2\xb7la El Greco malt den Grossinquisitor (El Greco pinta al Gran Inquisidor; 1936). Aquestes met\xc3\xa0fores comencen a perdre for\xc3\xa7a a mitjan segle\xc2\xa0xx i cap a 1950 ja no s'empraven com a tema de reflexi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica._NEWLINE_En canvi, la met\xc3\xa0fora de la Inquisici\xc3\xb3 com a manipulador de ments es mantindr\xc3\xa0 durant algun temps m\xc3\xa9s en novel\xc2\xb7les com en Ciemnosci Kryja Ziemie (Una foscor cobreix la terra) de Jerzy Andrejewski._NEWLINE_Lion Feuchtwanger, un escriptor alemany exiliat als Estats Units, va publicar en 1951 Goya, en la qual presenta a Goya com un m\xc3\xa0rtir de la revoluci\xc3\xb3 liberal que s'enfronta a la Inquisici\xc3\xb3 i surt victori\xc3\xb3s. El llibre va esdevenir pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula en 1971 i va ser tradu\xc3\xaft a 24 idiomes._NEWLINE_La for\xc3\xa7a de la Llegenda Negra de la Inquisici\xc3\xb3 es va anar erosionant a partir de la d\xc3\xa8cada dels 50 del segle\xc2\xa0xx, i la literatura dels \xc3\xbaltims decennis ja no empra la met\xc3\xa0fora de la Inquisici\xc3\xb3, tant l'espanyola com les altres, amb la mateixa intensitat, ja que els recursos que la ficci\xc3\xb3 troba en si mateixa s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s potents.\n_START_SECTION_\nHistoriografia moderna\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l'ocupaci\xc3\xb3 francesa de les tropes napole\xc3\xb2niques, es va encarregar a Juan Antonio Llorente, un il\xc2\xb7lustrat afrancesat que havia estat durant algun temps Comissari i Secretari de la Inquisici\xc3\xb3 de Cort, la conservaci\xc3\xb3 dels arxius de la instituci\xc3\xb3. Llorente va ser el primer que va realitzar una hist\xc3\xb2ria de la Inquisici\xc3\xb3 basada en documents originals, encara que m\xc3\xa9s tard els destruiria, escrivint un llibre que tindria una influ\xc3\xa8ncia enorme en la percepci\xc3\xb3 de la instituci\xc3\xb3 i que en el seu moment va ser l'obra est\xc3\xa0ndard sobre el tema. No obstant aix\xc3\xb2, l'obra cont\xc3\xa9 molts errors, dels quals el m\xc3\xa9s sonat \xc3\xa9s la quantitat de v\xc3\xadctimes de la Inquisici\xc3\xb3 que d\xc3\xb3na: 32.000 cremats en la foguera. L'obra de Llorente va ser emprada per altres historiadors, com el nord-americ\xc3\xa0 Prescott, que en el seu estudi inacabat sobre Felipe II (1855) fa responsable al Inquisidor General Vald\xc3\xa9s de la falta de geni intel\xc2\xb7lectual a Espanya._NEWLINE_Va caldre esperar fins al segle\xc2\xa0xix perqu\xc3\xa8 es realitz\xc3\xa9s un estudi en profunditat del vessant antisemita de la Inquisici\xc3\xb3. Sembla que aquest moviment va comen\xc3\xa7ar en els anys 30 del segle\xc2\xa0xix amb l'emancipaci\xc3\xb3 de jueus i cat\xc3\xb2lics a Gran Bretanya. Historiadors i novel\xc2\xb7listes van comen\xc3\xa7ar a usar l'Espanya del segle\xc2\xa0xv com a paradigma de la naci\xc3\xb3 de ra\xc3\xa7a i religi\xc3\xb3 \xc3\xbanica. De l'\xc3\xa8poca s\xc3\xb3n, per exemple, History of the Reign of Ferdinand and Isabella, the Catholic (1837) de William H. Prescott i Conquest of Granada de Washington Irving. Amb el creixement d'aquest moviment diversos autors, com l'espanyol Amador R\xc3\xados o el jueu alemany Yitzhak Baer, van comen\xc3\xa7ar a explorar el paper de v\xc3\xadctimes dels jueus, oblidats fins a aquest moment, eclipsats pels protestants. Aquest tipus d'estudis, radicats en la consci\xc3\xa8ncia jueva de ser els descendents de les v\xc3\xadctimes i m\xc3\xa9s tard en les experi\xc3\xa8ncies del segle XX, destaquen la trag\xc3\xa8dia dels juda\xc3\xaftzants i l'expulsi\xc3\xb3 de 1492, i consideren a la Inquisici\xc3\xb3 com el seu malson particular._NEWLINE_El primer historiador que va intentar crear una hist\xc3\xb2ria objectiva de la Inquisici\xc3\xb3 va ser Henry Charles Lea, un historiador estatunidenc que en 1870 comen\xc3\xa7a a recollir material per a les seves obres. Lea, a pesar de no tenir un punt de vista objectiu, situa fermament la Inquisici\xc3\xb3 dins del fet hist\xc3\xb2ric i fora de la fantasia. Lea \xc3\xa9s dels primers escriptors protestants a recon\xc3\xa8ixer que la creen\xc3\xa7a que les tortures usades per la Inquisici\xc3\xb3 d'Espanya van ser excepcionalment cruels, es deu als escriptors sensacionals [sic] que han abusat de la credulitat dels seus lectors [...] El sistema era dolent, per\xc3\xb2 la Inquisici\xc3\xb3 espanyola no va ser responsable de la seva introducci\xc3\xb3 i, en general, va ser menys cruel que els tribunals seculars en aplicar-lo, limitant-se estrictament a uns quants m\xc3\xa8todes coneguts. La comparaci\xc3\xb3 entre les inquisicions espanyola i romana resulta favorable a la primera. La seva obra segueix sent al segle\xc2\xa0xxi un dels grans cl\xc3\xa0ssics del tema._NEWLINE_En 1914 es va publicar La Leyenda Negra de Juli\xc3\xa1n Juder\xc3\xadas y Loyot. Seria la primera vegada que s'empra el concepte de llegenda negra per referir-se al conjunt de la propaganda antiespanyola que es va estendre per Europa des del segle\xc2\xa0xvi almenys. En el seu llibre, Juder\xc3\xadas fa una defensa apassionada de la cultura i l'obra d'Espanya enfront del que percep com els atacs, tant des de la resta d'Europa, com des d'Espanya mateixa. Per a Juder\xc3\xadas la Inquisici\xc3\xb3 no representa res extraordinari dins de l'\xc3\xa8poca, encara que intenta deixar clar en diverses ocasions que no defensa la Inquisici\xc3\xb3 i la considera un tribunal cruel i despietat, aix\xc3\xb2 s\xc3\xad, ni m\xc3\xa9s ni menys cruel que altres comparables d'Alemanya, Anglaterra, Fran\xc3\xa7a o Su\xc3\xafssa. Tamb\xc3\xa9 ataca a Llorente, que tracta de tra\xc3\xafdor i del que diu que va manipular les dades que va obtenir i va cremar els documents que no li interessaven, afirmant que encara no existeix una hist\xc3\xb2ria de la Inquisici\xc3\xb3, ja que nom\xc3\xa9s coneixem atacs furibunds i apologies no menys entusiastes (ignorant l'obra de Lea, que li era coneguda). Malgrat recon\xc3\xa8ixer que la influ\xc3\xa8ncia de la Inquisici\xc3\xb3 est\xc3\xa0 per avaluar, Juder\xc3\xadas afirma que la Inquisici\xc3\xb3 no va practicar els abusos de la que se l'acusa i que va ser un instrument en m\xc3\xa0 dels Reis per mantenir en la Pen\xc3\xadnsula una cohesi\xc3\xb3 espiritual que va faltar per complet en els altres pa\xc3\xafsos, [que] va impedir que Espanya an\xc3\xa9s teatre de guerres de religi\xc3\xb3 que haguessin causat un nombre de v\xc3\xadctimes infinitament superior al que atribueix a la repressi\xc3\xb3 inquisitorial m\xc3\xa9s exagerada dels seus detractors. L'autor tampoc creu que la Inquisici\xc3\xb3 tingu\xc3\xa9s un paper important en el desenvolupament intel\xc2\xb7lectual espanyol, ja que coincideix amb el Segle d'Or de la cultura espanyola, ni que represent\xc3\xa9s una barrera intel\xc2\xb7lectual amb la resta d'Europa, at\xc3\xa8s que la traducci\xc3\xb3 d'obres espanyoles es va realitzar fins i tot a Su\xc3\xa8cia i R\xc3\xbassia, esmentant a m\xc3\xa9s a molts intel\xc2\xb7lectuals espanyols que van estudiar o van ensenyar en universitats de la resta d'Europa._NEWLINE_A partir de Juder\xc3\xadas, molts altres han emprat el concepte. Habitualment apareix com un apartat en les obres que tracten sobre la llegenda negra espanyola i les que tracten sobre la hist\xc3\xb2ria de la Inquisici\xc3\xb3._NEWLINE_Un cl\xc3\xa0ssic modern sobre la Inquisici\xc3\xb3 ho constitueix The Spanish Inquisition. A historical revision. de Henry Kamen. El llibre, publicat en 1965 per primera vegada, \xc3\xa9s un ampli estudi de les diferents inquisicions i la seva hist\xc3\xb2ria. Kamen dedica un cap\xc3\xadtol espec\xc3\xadfic a la llegenda negra, l'anomenat Inventing the Inquisition, encara que l'assumpte tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s tractat en la resta del llibre. Aix\xc3\xad, per exemple, en el cap\xc3\xadtol dedicat a l'impacte en la literatura i la ci\xc3\xa8ncia, comenta que \xc3\xa9s implausible i fals suggerir que a Espanya (i a Portugal) se li negu\xc3\xa9s el contacte amb el m\xc3\xb3n exterior. [...] La imatge d'una naci\xc3\xb3 enfonsada en la in\xc3\xa8rcia i la superstici\xc3\xb3 per culpa de la Inquisici\xc3\xb3 era part de la mitologia creada al voltant del tribunal. Kamen no nega que Espanya romangu\xc3\xa9s aliena als corrents intel\xc2\xb7lectuals europees a inicis de l'\xc3\x88poca Moderna, per\xc3\xb2 no a causa de la Inquisici\xc3\xb3, ni per falta de llibertat interior al pa\xc3\xads._NEWLINE_Un dels autors que m\xc3\xa9s s'han ocupat del tema ha estat Edward Peters, que considera el seu treball similar al que s'ha donat a anomenar al segle\xc2\xa0xx mitologia pol\xc3\xadtica. El seu llibre Inquisition, de 1988, est\xc3\xa0 dividit en tres parts. La primera \xc3\xa9s una hist\xc3\xb2ria de la Inquisici\xc3\xb3 des de la seva creaci\xc3\xb3 en l'Edat Mitjana fins a la seva desaparici\xc3\xb3, la segona \xc3\xa9s la creaci\xc3\xb3 de la llegenda negra al segle XVI, que ell anomena el mite de la Inquisici\xc3\xb3, i la tercera \xc3\xa9s la transformaci\xc3\xb3 i superviv\xc3\xa8ncia d'aquest mite en La Inquisici\xc3\xb3, un concepte que, en la ment del p\xc3\xbablic, seria una instituci\xc3\xb3 que fon les inquisicions europees en una sola, amb un aire d'Inquisici\xc3\xb3 espanyola, el regnat de terror de la qual hauria durat uns 400 anys fins a gaireb\xc3\xa9 el segle\xc2\xa0xix i l'\xc3\xa0rea del qual d'actuaci\xc3\xb3 hauria estat el m\xc3\xb3n cat\xc3\xb2lic. Peters posa l'accent principalment en la imatge i la percepci\xc3\xb3 de la Inquisici\xc3\xb3, el mite, emprant gran part del llibre a presentar la visi\xc3\xb3 del tribunal que l'art ha produ\xc3\xaft en els \xc3\xbaltims 400 anys, ja que per a l'autor aquest mite, la llegenda negra, es transmetria a partir de mitjan segle\xc2\xa0xviii principalment a trav\xc3\xa9s de la literatura."