b"\n_START_ARTICLE_\nAlberta Gim\xc3\xa9nez i Adrover\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra filla d'Alberto Gim\xc3\xa9nez Cavero i d'Apol\xc2\xb7l\xc3\xb2nia Adrover i Barcel\xc3\xb3. El pare, de professi\xc3\xb3 militar, va \xc3\xa9sser destinat a Felanitx on conegu\xc3\xa9 Apol\xc2\xb7l\xc3\xb2nia. Es casaren i les vicissituds de canvis freq\xc3\xbcents de resid\xc3\xa8ncia varen dur el matrimoni a viure a Pollen\xc3\xa7a, on nasqu\xc3\xa9 Alberta. Poc temps despr\xc3\xa9s, la fam\xc3\xadlia s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Palma on Alberta va aprendre de llegir i escriure. Els pares d'Alberta decidiren donar-li uns estudis superiors i confiaren la seva educaci\xc3\xb3 a Francesc Civera que dirigia un col\xc2\xb7legi a Palma. Era un mestre molt considerat, bon matem\xc3\xa0tic i acreditat pedagog. El car\xc3\xa0cter dol\xc3\xa7 i alhora despert d'Alberta encis\xc3\xa0 el seu mestre i aquesta relaci\xc3\xb3 va acabar en noces el 7 d'abril de 1860. Van tenir quatre fills, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s l'\xc3\xbaltim va arribar a la majoria d'edat. Tots dos van crear el Col\xc2\xb7legi Civera-Gim\xc3\xa9nez._NEWLINE_Des de l'any 1809 i gr\xc3\xa0cies a la iniciativa del Bisbe de Mallorca, Bernat Nadal i Cresp\xc3\xad, existia a la capital de la di\xc3\xb2cesi un col\xc2\xb7legi dedicat a l'educaci\xc3\xb3 de les joves anomenat Reial Col\xc2\xb7legi de la Puresa. Aquest centre havia entrat en una certa decad\xc3\xa8ncia. Aquesta situaci\xc3\xb3 necessitava una soluci\xc3\xb3 adequada i el bisbe de Mallorca d'aquells anys, Miquel Salv\xc3\xa0 i Munar, decid\xc3\xad encomanar-la a Alberta, que ja gaudia de prestigi com a persona de gran formaci\xc3\xb3 religiosa i excel\xc2\xb7lent preparaci\xc3\xb3 pedag\xc3\xb2gica.\n_START_SECTION_\nTraject\xc3\xb2ria pedag\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nAlberta, morts el seu esp\xc3\xb2s (1869) i tots els fills a excepci\xc3\xb3 d'Albert, accept\xc3\xa0 i entr\xc3\xa0 a la casa de la Puresa, Can Clapers, el 23 d'abril de 1870, deixant el seu fill a la cura del seu oncle Sadurn\xc3\xad. La nova rectora es pos\xc3\xa0 tot d'una a treballar en la nova missi\xc3\xb3 i reorganitz\xc3\xa0 la instituci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, feia classes de gram\xc3\xa0tica, hist\xc3\xb2ria, costura, etc., i en poc temps, el col\xc2\xb7legi havia recuperat l'estabilitat i havia guanyat prestigi com a entitat d'ensenyament, amb un bon programa educatiu. Les autoritats de Palma li oferiran llavors crear i dirigir una Escola Normal de Mestres; accept\xc3\xa0 i es prepar\xc3\xa0 seriosament cursant els estudis adequats: an\xc3\xa0 a Barcelona i obtingu\xc3\xa9 el t\xc3\xadtol de mestre normal superior, imprescindible per a regir la nova instituci\xc3\xb3 docent. El 2 de maig de 1872 \xc3\xa9s nomenada directora oficialment i el 13 de maig comen\xc3\xa7a a funcionar la primera escola de magisteri de Mallorca._NEWLINE_Va desenvolupar una tasca educativa molt important, ja que va intentar instaurar les tend\xc3\xa8ncies educatives m\xc3\xa9s innovadores fruit de la seva experi\xc3\xa8ncia viscuda del seus diversos viatges a l'estranger.\n_START_SECTION_\nTraject\xc3\xb2ria religiosa\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes de les alumnes de la primera promoci\xc3\xb3 de mestres van voler restar amb ella per treballar-hi. Alberta, que havia anat desenvolupant una vocaci\xc3\xb3 religiosa, va decidir, amb aquestes companyes, de formar una congregaci\xc3\xb3 religiosa dedicada a l'ensenyament que continu\xc3\xa9s l'obra iniciada. Tom\xc3\xa0s Rullan, vicari dioces\xc3\xa0, don\xc3\xa0 el seu suport i Alberta en redact\xc3\xa0 les constitucions i estatuts, donant origen a la Congregaci\xc3\xb3 de Religioses de la Puresa de Maria. El bisbe don\xc3\xa0 l'autoritzaci\xc3\xb3 el 19 de setembre de 1874, quan se'n constitu\xc3\xad la primera comunitat, formada per: Alberta Gim\xc3\xa9nez, Maria Aloi, Caterina Forn\xc3\xa9s, Magdalena Frau, Dolors Guardiola i Caterina Togores._NEWLINE_El 2 d'agost de 1892 s'aprovaren les constitucions, i a partir de 1897 comen\xc3\xa7aren a obrir-se centres fora de Mallorca (fins llavors n'hi havia a Manacor i Inca), a Val\xc3\xa8ncia. El 10 de maig de 1901, el papa Lle\xc3\xb3 XIII va aprovar l'institut. En 1908, el seu fill Albert, casat feia pocs anys, va morir._NEWLINE_El 22 de juliol de 1912, una ordre ministerial l'apart\xc3\xa0 de la direcci\xc3\xb3 de l'Escola Normal, fet al que es resign\xc3\xa0. L'agost, Alberta va renunciar a \xc3\xa9sser superiora de la congregaci\xc3\xb3, adduint manca de salut i massa edat, i la ren\xc3\xbancia fou acceptada. En 1920, en ocasi\xc3\xb3 de les noces d'or, se li va oferir una festa amb les antigues alumns i se li atorg\xc3\xa0 la Gran Creu d'Alfons XII. Malalta, va morir la matinada del 21 de desembre de 1922 a Palma.\n_START_SECTION_\nReconeixements\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de febrer de 1965 fou nomenada filla il\xc2\xb7lustre de Pollen\xc3\xa7a, i el 31 de desembre de 1996 filla il\xc2\xb7lustre de Palma. Actualment, trenta obres educatives repartides per Europa, Am\xc3\xa8rica i \xc3\x80frica testimonien la viv\xc3\xa8ncia d'un ideal: la formaci\xc3\xb3 integral de la persona._NEWLINE_Obert el proc\xc3\xa9s de beatificaci\xc3\xb3, el 22 de mar\xc3\xa7 de 1986 fou declarada venerable pel papa Joan Pau II. El 2004, una comissi\xc3\xb3 de metges va declarar que no trobava explicaci\xc3\xb3 a un guariment que el malalt, Antoni Mas, atribu\xc3\xafa a la intercessi\xc3\xb3 d'Alberta Gim\xc3\xa9nez; si es confirm\xc3\xa9s, el cam\xc3\xad cap a la beatificaci\xc3\xb3 estaria obert."