b"\n_START_ARTICLE_\nBatalla de Viana\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEl final de la guerra amb Portugal amb la capitulaci\xc3\xb3 d'\xc3\x89vora Monte de 27 de maig de 1834, va permetre el refor\xc3\xa7ament de les tropes liberals, que es van concentrar a expulsar a Zumalac\xc3\xa1rregui del seu refugi de Am\xc3\xa9scoas. El 9 de juliol dom Carles va entrar a Navarra per Zugarramurdi, confirmant a Zumalac\xc3\xa1rregui com a comandant general, i el general Jos\xc3\xa9 Ram\xc3\xb3n Rodil el va intentar capturar, dividint les seves forces en diferents grups, comandats per Baldomero Espartero, Manuel Lorenzo, Marcelino de Ora\xc3\xa1 i Luis \xc3\x81ngel de Carondelet. Rodil es va decidir a atacar la vall de Baztan, per\xc3\xb2 la junta carlina el va abandonar, i Zumalac\xc3\xa1rregui va atacar l'expedici\xc3\xb3 a Viana.\n_START_SECTION_\nLa batalla\n_START_PARAGRAPH_\nEl 4 de novembre de 1834 Zumalac\xc3\xa1rregui va sorprendre a Viana les tropes de Luis \xc3\x81ngel de Carondelet y Casta\xc3\xb1os, bar\xc3\xb3 de Carondelet, que es van retirar en desordre a Logronyo, tret de dues companyies que es van atrinxerar a l'ajuntament, mentre els llancers de Navarra es van enfrontar al cam\xc3\xad Mendavia a la cavalleria de la Gu\xc3\xa0rdia Reial que tamb\xc3\xa9 es van retirar.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa derrota liberal del port d'Artaza el 22 d'abril de 1835 va permetre que el l\xc3\xadder carl\xc3\xad assegur\xc3\xa9s la meitat occidental de Navarra, a m\xc3\xa9s d'obrir les connexions amb les valls centrals de Guip\xc3\xbascoa als carlins amb Bergara i Oinati com a punts forts. Les derrotes isabel\xc2\xb7lines van deixar tot el nord en mans carlistes i el general Vald\xc3\xa9s va crear una l\xc3\xadnia de contenci\xc3\xb3 a l'Ebre, mantenint algunes poblacions de la costa. Zumalac\xc3\xa1rregui, que havia combinat la guerra amb la guerra de guerrilla, va decidir marxar sobre Madrid amb 30.000 soldats conquerint pr\xc3\xa8viament \xc3\x80laba, per\xc3\xb2 el quarter general el va obligar a assetjar Bilbao. Zumalac\xc3\xa1rregui va ser ferit al setge i va morir nou dies despr\xc3\xa9s. Finalment els generals cristins Latre i Espartero van aixecar el setge l'1 de juliol."