b"\n_START_ARTICLE_\nJaume II de Mallorca\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens familiars\n_START_PARAGRAPH_\nFou el segon fill bar\xc3\xb3 de Jaume I el Conqueridor i Violant d'Hongria. Era n\xc3\xa9t per l\xc3\xadnia paterna del rei d'Arag\xc3\xb3 i comte de Barcelona Pere el Cat\xc3\xb2lic i Maria de Montpeller, i per l\xc3\xadnia materna del rei Andreu II d'Hongria i Violant de Courtenay. _NEWLINE_Fou germ\xc3\xa0 del rei Pere el Gran, i pel matrimoni de les seves germanes, cunyat d'Alfons X de Castella i Felip III de Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nTestaments de Jaume I\n_START_PARAGRAPH_\nL'infant Jaume va n\xc3\xa9ixer el 1243, i l'any seg\xc3\xbcent ja apareix al tercer testament de Jaume I, per\xc3\xb2 el rei encara en faria tres m\xc3\xa9s, en qu\xc3\xa8 variaria els lots corresponents a cada fill: Alfons (difunt el 1260), Pere, Ferran (1248-1251) i el mateix Jaume. No entr\xc3\xa0 en el joc testamentari San\xc3\xa7, destinat des de petit a la carrera eclesi\xc3\xa0stica._NEWLINE_En el testament de 1244, a Jaume li pertocaven les terres que no procedien de l'her\xc3\xa8ncia paterna del rei (Mallorca, Val\xc3\xa8ncia, Rossell\xc3\xb3, Cerdanya i Montpeller); Arag\xc3\xb3 correspondria al primog\xc3\xa8nit Alfons i; Catalunya al fill segon, Pere._NEWLINE_En el de 1248, havia nascut el darrer fill bar\xc3\xb3, Ferran, i en el testament d'aquell any a Jaume li assignava Val\xc3\xa8ncia; Arag\xc3\xb3 continuava per a Alfons; Catalunya i Mallorca serien per a Pere i; per a Ferran, el Rossell\xc3\xb3, la Cerdanya i Montpeller._NEWLINE_El 1253, ja havia mort el petit infant Ferran, i Jaume I torn\xc3\xa0 a reassignar les seves possessions, per a Jaume Mallorca i Montpeller; per a Alfons Arag\xc3\xb3 i Val\xc3\xa8ncia, i per a Pere Catalunya, incl\xc3\xb2s el Rossell\xc3\xb3 i la Cerdanya._NEWLINE_Finalment, el 1260 moria el primog\xc3\xa8nit Alfons, sense hereus, cosa que donaria lloc al sis\xc3\xa8 i definitiu testament, on repartia l'her\xc3\xa8ncia entre els dos fills supervivents: deixava a Jaume, Mallorca, el Rossell\xc3\xb3, la Cerdanya i Montpeller, i al nou primog\xc3\xa8nit, Pere, Arag\xc3\xb3, Catalunya i Val\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_No hi ha dubte que Jaume I expressava una concepci\xc3\xb3 patrimonial del conjunt de les seves possessions, en qu\xc3\xa8 el seu inter\xc3\xa8s principal era dotar cada un dels seus fills. Aquesta actitud ha estat freq\xc3\xbcentment criticada per la historiografia, per\xc3\xb2 aquesta era una tradici\xc3\xb3 del casal, i d'altres fam\xc3\xadlies reials medievals, que ja s'havia manifestat en termes semblants des de la mort de Guifr\xc3\xa9 el Pil\xc3\xb3s, i que m\xc3\xa9s modernament es troba en el cas del comtat de Proven\xc3\xa7a (1131 i 1150) o la Cerdanya (1168) i que continuaria passant en el futur: Sic\xc3\xadlia (1282 i 1291) o N\xc3\xa0pols (1458), sense que els historiadors hagin dedicat tanta atenci\xc3\xb3 al fet, ni desqualificat de manera semblant, com ho han fet amb Jaume I, als que practicaren aquestes divisions.\n_START_SECTION_\nHereu i administrador de Mallorca (1256-1276)\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort de Pere de Portugal, senyor de Mallorca per segon cop (1254-1256), l'infant Jaume va jurar els privilegis del Regne de Mallorca. Seria l'any seg\xc3\xbcent, amb catorze anys, que li foren conferides funcions concretes de control dels b\xc3\xa9ns immobiliaris de l'illa, cosa que acabaria derivant en l'assumpci\xc3\xb3 de noves compet\xc3\xa8ncies, amb el consentiment reial, en mat\xc3\xa8ria d'urbanisme, dotaci\xc3\xb3 de serveis, cartes de ciutadania, lloguer de rendes reials..._NEWLINE_Inicialment, Jaume fou dotat amb el quart\xc3\xb3 de Pere de Portugal a la ruralia eivissenca, patrimoni molt modest, amb una escassa renda de 500 lliures anuals, que no li permetien fer front a les seves despeses; el 1264 reconeixia deutes per 91.753 sous, cosa que el port\xc3\xa0 a vendre drets urban\xc3\xadstics en espais p\xc3\xbablics i a autoritzar una densificaci\xc3\xb3 urbana m\xc3\xa9s gran._NEWLINE_A partir del 1268, amb el reconeixement reial, s'ampliaren les seves compet\xc3\xa8ncies, que l'equiparen a un lloctinent: nomenament d'oficials reials, habilitaci\xc3\xb3 de nous c\xc3\xa0rrecs judicials, d'administraci\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia, regulacions legals menors... En aquests temps, encoman\xc3\xa0 la redacci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 del Llibre del repartiment de Mallorca i inici\xc3\xa0 una pol\xc3\xadtica d'adquisicions patrimonials de grans porcioners feudals com els de Bernat de Santa Eug\xc3\xa8nia (1270) o Gilabert de Cru\xc3\xaflles, que continuarien de manera intensa durant la primera part del seu regnat. El 1274, Jaume I el nomen\xc3\xa0 lloctinent de Montpeller, c\xc3\xa0rrec que a Mallorca no va rebre mai, i que inici\xc3\xa0 el seu absentisme de l'illa, que mantindria tota la dinastia._NEWLINE_A la petita cort mallorquina del futur rei, hi va exercir el c\xc3\xa0rrec de senescal Ramon Llull, abans de la seva revelaci\xc3\xb3 religiosa. Tamb\xc3\xa9 s'ha dit que en fou el seu preceptor, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no est\xc3\xa0 acreditat per fonts contempor\xc3\xa0nies, i sembla una deformaci\xc3\xb3 llegend\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nDominis territorials\n_START_PARAGRAPH_\nLa corona de Mallorca, tal com qued\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda en el darrer testament de Jaume I estava formada pel Regne de Mallorca (Mallorca, Eivissa i Formentera i els drets i tributs sobre l'emirat de Menorca, regit pels musulmans); els comtats de Rossell\xc3\xb3 i Cerdanya; el feu de la vila de Cotlliure, el senyoriu de Montpeller, la baronia de Montpeller, la baronia d'Omelad\xc3\xa8s i el vescomtat de Carlad\xc3\xa8s. Tamb\xc3\xa9 tenia un cert domini feudal sobre el Donas\xc3\xa0 i els castells de Queragut i So (comtat de Foix) i la vall Ferrera (Pallars Sobir\xc3\xa0)._NEWLINE_Pel tractat d'Argelers (1298), la Vall d'Aran fou administrada fiduci\xc3\xa0riament pels reis de Mallorca fins al 1313._NEWLINE_Aquests territoris, molts dispersos i petits, territorialment, demogr\xc3\xa0ficament i fiscalment, quedaven encaixonats entre dues grans pot\xc3\xa8ncies, la corona d'Arag\xc3\xb3 i el reialme de Fran\xc3\xa7a, tots dos amb forts interessos a l'\xc3\xa0rea: per una banda Catalunya, i singularment Barcelona, perdia el ple control sobre unes illes que resultaven estrat\xc3\xa8giques per al desenvolupament del seu, encara incipient, per\xc3\xb2 decidit, comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim, i per l'altra, Fran\xc3\xa7a estava consolidant progressivament la sobirania sobre l'Occit\xc3\xa0nia oriental, a partir de la revitalitzaci\xc3\xb3 dels drets feudals carolingis, que no havia exercit des del segle X. Les dues pot\xc3\xa8ncies, a m\xc3\xa9s, estaven separades pel coix\xc3\xad dels comtats del Rossell\xc3\xb3 i de la Cerdanya, punt de trobada necessari en cas de conflicte.\n_START_SECTION_\nPrimer per\xc3\xadode de govern (1276-1285)\n_START_PARAGRAPH_\nJaume II fou coronat rei a l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eul\xc3\xa0lia de la ciutat de Mallorca el 12 de setembre del 1276, i jur\xc3\xa0 els privilegis i franqueses del Regne de Mallorca, i posteriorment prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 dels comtats catalans que li corresponien, i de Montpeller._NEWLINE_La primera etapa del govern de Jaume II es caracteritza per una escassa acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica interior, i es pot destacar la continuaci\xc3\xb3 de compres de propietats feudals a Mallorca, l'inici de les reformes dels palaus de l'Almudaina a la ciutat de Mallorca i del castell Reial de Perpiny\xc3\xa0 o el mecenatge del col\xc2\xb7legi de Miramar a inst\xc3\xa0ncies de Ramon Llull, que li havia sol\xc2\xb7licitat quan encara era hereu al tron. _NEWLINE_En tot cas, all\xc3\xb2 que caracteritza la primera etapa \xc3\xa9s el conflicte constant amb els seus poderosos ve\xc3\xafns, que el conduirien a perdre, al llarg dels sis primers anys de govern, la plena sobirania amb qu\xc3\xa8 havia rebut la majoria dels seus estats i, finalment, la p\xc3\xa8rdua dels seus territoris insulars per un per\xc3\xadode de tretze anys.\n_START_SECTION_\nLa infeudaci\xc3\xb3 a Pere el Gran (1279)\n_START_PARAGRAPH_\nPere el Gran ja havia manifestat l'oposici\xc3\xb3 a les disposicions testament\xc3\xa0ries del seu pare mitjan\xc3\xa7ant un document secret signat el 1260, el mateix any que pass\xc3\xa0 a ser primog\xc3\xa8nit. El distanciament dels dos reis catalans tingu\xc3\xa9 la primera manifestaci\xc3\xb3 a partir del suport de Jaume II al seu cunyat Roger Bernat III de Foix que comandava una revolta nobili\xc3\xa0ria contra Pere el Gran, q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 que estigu\xc3\xa9 a un pas de provocar una guerra oberta entre els dos germans el 1277. La situaci\xc3\xb3 de tensi\xc3\xb3 port\xc3\xa0 el rei mallorqu\xc3\xad a cercar infructuosament l'alian\xc3\xa7a del papat i de Felip l'Ardit, per\xc3\xb2 finalment s'hagu\xc3\xa9 de conformar amb un acord militar formal amb el seu cunyat, signat el 1278. A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aquests esdeveniments, que acabarien sent favorables a Pere, Jaume II es veuria obligat a declarar-se vassall de Pere pel tractat de Perpiny\xc3\xa0, el 20 de gener del 1279, perdent aix\xc3\xad la plena sobirania que havia heretat tres anys abans._NEWLINE_El tractat establia, tant per a Jaume com per als seus successors, que tots els seus territoris, inclosos els de Montpeller en la part no corresponent al bisbat de Magalona, serien tinguts en feu del rei d'Arag\xc3\xb3, i que li retria homenatge sempre que li fos requerit amb la confirmaci\xc3\xb3 dels seus s\xc3\xbabdits; es fixava una estada anual dels sobirans mallorquins a la cort catalanoaragonesa, de la qual en quedava exempt Jaume al llarg de la seva vida, i Jaume es comprometia a ajudar Pere contra tots els seus enemics. Per una altra part, al Rossell\xc3\xb3 i la Cerdanya s'observarien els usatges de Barcelona i les constitucions de Catalunya, tot respectant els costums de Perpiny\xc3\xa0, i hi hauria de c\xc3\xb3rrer la moneda de Barcelona, per\xc3\xb2 no als territoris insulars, on Jaume quedava en plena llibertat en aquest apartat.\n_START_SECTION_\nLa infeudaci\xc3\xb3 de Montpeller a Felip l'Ardit (1282)\n_START_PARAGRAPH_\nMolt poc despr\xc3\xa9s, a partir de 1280, a Montpeller se succe\xc3\xafren un conjunt de conflictes jurisdiccionals causats per l'arribada de funcionaris del rei de Fran\xc3\xa7a que comen\xc3\xa7aren a alterar els costums i la normativa montpellerina, tot orientat a implantar l'alta sobirania del rei franc\xc3\xa8s._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament, Jaume intentava resoldre per la via diplom\xc3\xa0tica la situaci\xc3\xb3 de Montpeller, per\xc3\xb2 Felip li donava llargues prometent una soluci\xc3\xb3 satisfact\xc3\xb2ria per a totes dues parts, que contradeia de manera flagrant el comportament abusiu dels seus funcionaris i la concentraci\xc3\xb3 de tropes a Nimes disposades per assaltar Montpeller, cosa que f\xc3\xa9u desistir la ciutat de presentar resist\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Finalment, el senescal de Bellcaire, Guillem de Pontchevron, amb l'acceptaci\xc3\xb3 del lloctinent del rei Arnau Batlle i dels c\xc3\xb2nsols de la ciutat, proclam\xc3\xa0 que els representants del rei de Mallorca reconeixien l'autoritat suprema del rei de Fran\xc3\xa7a; que els contractes fets a la ciutat havien d'anar encap\xc3\xa7alats amb la f\xc3\xb3rmula \xe2\x80\x9cregnante domino Philippo, rege Francie\xe2\x80\x9d; que les apel\xc2\xb7lacions judicials es farien davant el rei de Fran\xc3\xa7a; i que hi circularia la moneda tornesa.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica i guerres\n_START_PARAGRAPH_\nFou un rei independent nom\xc3\xa9s tres anys, ja que degu\xc3\xa9 vassallatge al seu germ\xc3\xa0 Pere, pel tractat de Perpiny\xc3\xa0 (20 de gener del 1279), una infeudaci\xc3\xb3 renovada a la for\xc3\xa7a en el tractat d'Argelers (29 de juny de 1298) perqu\xc3\xa8 era contr\xc3\xa0ria al testament de Jaume I. _NEWLINE_La confirmaci\xc3\xb3 de la infeudaci\xc3\xb3 fou el resultat de la derrota de Jaume II despr\xc3\xa9s de prendre partit per Felip III de Fran\xc3\xa7a en la croada contra la corona d'Arag\xc3\xb3 del 1285 entre aquest i Pere el Gran. La decisi\xc3\xb3 de fer costat al rei franc\xc3\xa8s, l'havia presa Jaume II per por de la mediatitzaci\xc3\xb3 per Fran\xc3\xa7a dels territoris occitans de la corona de Mallorca, de manera que el rei mallorqu\xc3\xad a Montpeller era vassall del rei franc\xc3\xa8s, i pel suport del papa Mart\xc3\xad IV a Felip III._NEWLINE_En acabar la guerra, el seu germ\xc3\xa0 Pere li havia confiscat les Balears, que li foren tornades el 1295 mitjan\xc3\xa7ant el tractat d'Anagni, amb les mateixes condicions pactades el 1279._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'aquest episodi i fins que mor\xc3\xad, es dedic\xc3\xa0 a administrar el seu regne, del qual era bon coneixedor. Reform\xc3\xa0 l'urbanisme, la colonitzaci\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria, la defensa, la moneda i el patrimoni. Tamb\xc3\xa9 fou protector de Ramon Llull. _NEWLINE_El 1309, despr\xc3\xa9s de la captura de Ceuta pels catalans, i cessi\xc3\xb3 de la ciutat als benimerins, va afegir una galera al bloqueig de l'estret per rescatar uns mercaders mallorquins retinguts a l'emirat de Gharnata._NEWLINE_Mor\xc3\xad al Palau Reial de l'Almudaina (S. X) de Palma de Mallorca. El succe\xc3\xad el seu fill San\xc3\xa7 I de Mallorca, ja que el seu fill Jaume va entrar com a frare a Perpiny\xc3\xa1 uns anys abans."