b'\n_START_ARTICLE_\nPrograma espacial xin\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nTecnologies de doble \xc3\xbas i espai ultraterrestre\n_START_PARAGRAPH_\nLa Xina \xc3\xa9s membre de la Comissi\xc3\xb3 de l\'Espai de les Nacions Unides i signatari per a tots tractats i convencions espacials de les Nacions Unides, a excepci\xc3\xb3 de l\'impopular Tractat de la Lluna de 1979. El govern dels Estats Units ha estat durant molt de temps resistent a l\'\xc3\xbas dels serveis de llan\xc3\xa7ament de la Xina per part de la ind\xc3\xbastria estatunidenca a causa de les preocupacions sobre la suposada transfer\xc3\xa8ncia de tecnologia civil que podria tenir aplicacions militars de doble \xc3\xbas a pa\xc3\xafsos com ara Corea del Nord, Iran o S\xc3\xadria, i va anunciar un embargament oficial contra la Xina l\'any 2000. Aix\xc3\xad, s\'han adoptat mesures de repres\xc3\xa0lies financeres en moltes ocasions contra diverses empreses espacials xineses.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica d\'exclusi\xc3\xb3 xinesa de la NASA\n_START_PARAGRAPH_\nPer motius de seguretat, tots els investigadors de la National Aeronautics and Space Administration (NASA) estan prohibits de treballar amb ciutadans xinesos afiliats a una empresa o entitat estatal xinesa. A l\'abril de 2011, el 112\xc3\xa8 Congr\xc3\xa9s dels Estats Units va prohibir que la NASA utilitz\xc3\xa9s els seus fons per allotjar visitants xinesos a les instal\xc2\xb7lacions de la NASA. Al mar\xc3\xa7 de 2013, el Congr\xc3\xa9s dels EUA va aprovar una llei que prohibia als ciutadans xinesos d\'entrar a les instal\xc2\xb7lacions de la NASA.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nInicialment es va organitzar el programa espacial de la Rep\xc3\xbablica Popular de la Xina sota l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular d\'Alliberament, particularment el Segon Cos d\'Artilleria. Tanmateix, en la d\xc3\xa8cada de 1990, la Xina va reorganitzar el programa espacial com a part d\'una reorganitzaci\xc3\xb3 general de la ind\xc3\xbastria de defensa per fer que s\'assembl\xc3\xa9s a la ind\xc3\xbastria de defensa occidental._NEWLINE_L\'Administraci\xc3\xb3 Espacial Nacional de la Xina, una ag\xc3\xa8ncia dins de la Comissi\xc3\xb3 de Ci\xc3\xa8ncia, Tecnologia i Ind\xc3\xbastria per a la Defensa Nacional actualment dirigida per Sun Laiyan, ara \xc3\xa9s responsable dels llan\xc3\xa7aments. El coet Llarga Marxa \xc3\xa9s produ\xc3\xaft per l\'Acad\xc3\xa8mia Xinesa de Tecnologia de Vehicles de Llan\xc3\xa7ament, i els sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits s\xc3\xb3n produ\xc3\xafts per la Corporaci\xc3\xb3 Ci\xc3\xa8ncia Aeroespacial i Tecnologia de la Xina. Aquestes \xc3\xbaltimes organitzacions s\xc3\xb3n empreses p\xc3\xbabliques; no obstant aix\xc3\xb2, la intenci\xc3\xb3 del govern de la Xina \xc3\xa9s que l\'estat no hagi de gestionar de manera activa i que es comporti de manera semblant a les a empreses privades a Occident.\n_START_SECTION_\nProjecte 863\n_START_PARAGRAPH_\nUn nou programa espacial tripulat va ser proposat per l\'Acad\xc3\xa8mia Xinesa de les Ci\xc3\xa8ncies al mar\xc3\xa7 de 1986, com a Pla d\'astron\xc3\xa0utica 863-2. Es tractava d\'una nau tripulada (Projecte 863-204) que es feia servir per transportar tripulacions d\'astronautes a una estaci\xc3\xb3 espacial (Projecte 863-205). Al setembre d\'aquell any, els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 xinesos van presentar astronautes en formaci\xc3\xb3. Les diverses naus creades van ser, en la seva majoria, avions espacials. El projecte 863 es va convertir en el Projecte 921 de 1992.\n_START_SECTION_\nEnergia solar espacial\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la presentaci\xc3\xb3 de l\'Acad\xc3\xa8mia de Tecnologia Espacial de la Xina (CAST) al Congr\xc3\xa9s Internacional de Desenvolupament Espacial de 2015 a Toronto, Canad\xc3\xa0, l\'inter\xc3\xa8s xin\xc3\xa8s en l\'energia solar espacial va comen\xc3\xa7ar en el per\xc3\xadode 1990-1995. El 2011 hi va haver una proposta per a un programa nacional, amb personalitats com el professor pioner Wang Xiji, que va advertir en un article del Ministeri de Ci\xc3\xa8ncia i Tecnologia que "la Xina havia constru\xc3\xaft una s\xc3\xb2lida base industrial, adquir\xc3\xad la tecnologia suficient i tenia prou diners per dur a terme el projecte espacial m\xc3\xa9s ambici\xc3\xb3s de la hist\xc3\xb2ria. Una vegada completada, l\'estaci\xc3\xb3 solar, amb una capacitat de 100MW, abastaria com a m\xc3\xadnim un quil\xc3\xb2metre quadrat, deixant petita l\'Estaci\xc3\xb3 Espacial Internacional i convertint-se en l\'objecte artificial m\xc3\xa9s gran de l\'espai" i "va advertir que si no actuava r\xc3\xa0pidament, la Xina deixaria que altres pa\xc3\xafsos, en particular els Estats Units i el Jap\xc3\xb3, prenguessin el lideratge i ocupessin posicions estrat\xc3\xa8gicament importants a l\'espai." Global Security cita en el Journal of Rocket de 2011-01 la necessitat de llan\xc3\xa7ar m\xc3\xa9s de 620 sistemes de llan\xc3\xa7ament pesat Llarga Marxa-9 (CZ-9) per a la construcci\xc3\xb3 d\'una central d\'energia solar orbital amb una capacitat de 10.000 MW amb una masa de 50.000 tones._NEWLINE_El 2013 hi havia un objectiu nacional, aix\xc3\xb2 "l\'estat ha decidit que l\'energia provinent de fora de la terra, com l\'energia solar i el desenvolupament d\'altres recursos energ\xc3\xa8tics espacials, ser\xc3\xa0 la futura direcci\xc3\xb3 de la Xina" i es va identificar el seg\xc3\xbcent full de ruta: "En el 2010, CAST acabar\xc3\xa0 el disseny del concepte; el 2020, finalitzarem les proves de nivell industrial de la construcci\xc3\xb3 en \xc3\xb2rbita i les transmissions sense fils. El 2025 completarem la primera demostraci\xc3\xb3 del SPS de 100kW en LEO; i en 2035, el SPS de 100MW tindr\xc3\xa0 capacitat de generaci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica. Finalment, el 2050, es posar\xc3\xa0 en funcionament el primer sistema SPS de nivell comercial en GEO."  L\'article va continuar afirmant que "At\xc3\xa8s que el desenvolupament del SPS ser\xc3\xa0 un gran projecte, es considerar\xc3\xa0 equivalent a un programa Apollo per a l\'energia. A la d\xc3\xa8cada del segle passat, la posici\xc3\xb3 capdavantera d\'Am\xc3\xa8rica en ci\xc3\xa8ncia i tecnologia a tot el m\xc3\xb3n estava indissolublement vinculada als aven\xc3\xa7os tecnol\xc3\xb2gics associats amb l\'aplicaci\xc3\xb3 del programa Apollo. De la mateixa manera, com els assoliments actuals de la Xina en tecnologia aeroespacial es basen en la generaci\xc3\xb3 successiva de projectes de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits a l\'espai, la Xina far\xc3\xa0 servir les seves capacitats en la ci\xc3\xa8ncia espacial per assegurar el desenvolupament sostenible de l\'energia des de l\'espai."_NEWLINE_El 2015, l\'equip de CAST va guanyar el concurs internacional de disseny SunSat amb el seu video d\'un concepte de junta multigirat\xc3\xb2ria.  El disseny va ser presentat amb detall en un document per a la revista Online Journal of Space Communication._NEWLINE_El 2016, el Lt Gen. Zhang Yulin, cap adjunt del departament de desenvolupament d\'armament de la Comissi\xc3\xb3 Militar Central de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular d\'Alliberament, va suggerir que la Xina comen\xc3\xa7aria a explotar l\'espai Terra-Lluna per al desenvolupament industrial. L\'objectiu seria la construcci\xc3\xb3 de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits d\'energia solar basats a l\'espai que transmetrien l\'energia a la Terra.\n_START_SECTION_\nInvestigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Centre de Ci\xc3\xa8ncies Espacials i Investigaci\xc3\xb3 Aplicada (CSSAR) va ser fundat l\'any 1987 per la fusi\xc3\xb3 de l\'antic Institut de F\xc3\xadsica Espacial (\xc3\xa9s a dir, l\'Institut de Geof\xc3\xadsica Aplicada fundat el 1958) i el Centre de Ci\xc3\xa8ncia i Tecnologia Espacials (fundat el 1978). Els camps de recerca del CSSAR cobreixen principalment: 1. Tecnologia d\'Enginyeria Espacial; 2. Exploraci\xc3\xb3 meteorol\xc3\xb2gica espacial, recerca i previsi\xc3\xb3; 3. Teledetecci\xc3\xb3 per microones i tecnologia de la informaci\xc3\xb3.'