b"\n_START_ARTICLE_\nObservatori de Marsella\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls inicis de l'observatori de Marsella es remunten a 1702 amb la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 al col\xc2\xb7legi Sainte-Croix, al carrer Mont\xc3\xa9e-donis-Accoules, d'un observatori prove\xc3\xaft d'instruments gr\xc3\xa0cies a una subvenci\xc3\xb3 real. El primer director va ser el jesu\xc3\xafta Antoine Laval. Entre 1718 i 1728 l'observatori va romandre inactiu amb la partida de Laval a Tol\xc3\xb3. Amb l'arribada del pare Esprit Pezenas en 1749, l'observatori va recobrar activitat convertint-se aquest mateix any en Observatori Real de la Marina. Sota la direcci\xc3\xb3 de Pezenas dos nous astr\xc3\xb2noms s'uneixen a l'observatori i s'afegeix nou material, en particular un telescopi de 6 peus de dist\xc3\xa0ncia focal i un peu d'obertura. Amb l'expulsi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes de Fran\xc3\xa7a en 1763, Pezenas perd el seu lloc._NEWLINE_Sant Jaume de Silvabelle el va succee\xc3\xafr i va repondre el fons d'instruments. Treballa i publica sobre la refracci\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica, la verificaci\xc3\xb3 de la superf\xc3\xadcie dels miralls dels telescopis, el di\xc3\xa0metre de J\xc3\xbapiter, el seu aplanament i la durada de la seva rotaci\xc3\xb3, i el tr\xc3\xa0nsit de Venus de 1769. Els \xc3\xbaltims vint anys del Silvabelle en l'observatori van estar marcats pels m\xc3\xbaltiples conflictes provocats per Mourraille, secretari perpetu de la classe de ci\xc3\xa8ncies._NEWLINE_Jacques-Joseph Thulis succeeix a Silvabelle, encara que en la pr\xc3\xa0ctica exerceix ja les funcions de director des que Silvabelle no pot realitzar-les per la seva edat. Sota la seva adre\xc3\xa7a l'observatori descobreix 18 estels. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s sota la direcci\xc3\xb3 de Thuli quan l'observatori comen\xc3\xa7a a publicar regularment. Mant\xc3\xa9 un registre de les observacions i al seu treball astron\xc3\xb2mic cal afegir 20 anys d'observacions meteorol\xc3\xb2giques ininterrompudes._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de Thulis, Jean-Jacques Blanpain es col\xc2\xb7loca al capdavant de l'observatori. Continua les observacions malgrat les greus dificultats materials. El material \xc3\xa9s obsolet i les producci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica disminueix. En 1822 \xc3\xa9s acomiadat._NEWLINE_Jean-F\xc3\xa9lix Adolphe Gambart descobreix 16 estels i efectua nombroses observacions d'ocultacions de planetes i d'eclipsis dels sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits de J\xc3\xbapiter._NEWLINE_Benjamin Valz, un astr\xc3\xb2nom molt actiu, proposa un parell de recerca sistem\xc3\xa0tica dels planetes menors el que va portar al descobriment de 32 asteroides des de l'observatori per part de Jean Chacornac, J\xc3\xa9r\xc3\xb4me Eug\xc3\xa8ne Coggia i Ernst Wilhelm Tempel._NEWLINE_La final de la direcci\xc3\xb3 de la Valz marca una etapa important en la vida de l'observatori, ja que \xc3\xa9s traslladat de la casa Sainte-Croix a l'altipl\xc3\xa0 de Longchamps. Charles Simon i despr\xc3\xa9s Auguste Voigt ocupen el lloc de director entre 1862 i 1865. Aquest \xc3\xbaltim ser\xc3\xa0 reempla\xc3\xa7at per \xc3\x89douard Stephan encara que nom\xc3\xa9s com a director adjunt de Urbain Le Verrier, ja que l'observatori passa a vincular-se amb l'Observatori de Par\xc3\xads formant l'Observatori de Par\xc3\xads i Marsella. Aquesta situaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s poc pr\xc3\xa0ctica i en 1873 l'observatori recobra la seva autonomia sempre sota la direcci\xc3\xb3 de Stephan fins a 1907. El material cient\xc3\xadfic \xc3\xa9s renovat completament destacant un telescopi de 0.8 m d'obertura. En aquesta \xc3\xa8poca \xc3\xa9s descobert el Quintet de Stephan i d'altres nombrosos objectes que Stephan qualifica com a nebuloses. La naturalesa extragal\xc3\xa1ctica d'aquests objectes ser\xc3\xa0 descoberta per Edwin Hubble en 1924._NEWLINE_De 1916 a 1968 l'observatori publica el Journal donis observateurs. En els anys 1950-60, la formaci\xc3\xb3 de l'ESO, suposar\xc3\xa0 la fi de l'observaci\xc3\xb3 astron\xc3\xb2mica a Marsella i l'equip d'astronomia espacial passar\xc3\xa0 a convertir-se en el Laboratori d'Astronomia Espacial de Marsella (en franc\xc3\xa8s, Laboratoire d'Astronomie Spatiale de Marseille, LES)._NEWLINE_En 2000, l'Observatori de Marsella i el LES es fusionen per formar el Laboratori d'Astrof\xc3\xadsica de Marsella (en franc\xc3\xa8s, Laboratoire d'Astrophysique de Marseille, LAM). El LAM, l'Observatori de Haute-Provence i el departament Gassendi es federen baix l'estructura Observatori Astron\xc3\xb2mic de Marsella-Proven\xc3\xa7a (en franc\xc3\xa8s, Observatoire Astronomique de Marseille-Provence)."