b"\n_START_ARTICLE_\nVaixell\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria i antiguitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria dels vaixells \xc3\xa9s paral\xc2\xb7lela a la de la humanitat. Les primeres embarcacions conegudes es remunten al neol\xc3\xadtic, fa uns 10.000 anys. Aquestes primeres naus tenien una funcionalitat limitada: podien moure's sobre l'aigua, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 era tot. Eren utilitzades principalment per a la ca\xc3\xa7a i pesca. Les canoes mon\xc3\xb2xils m\xc3\xa9s antigues trobades pels arque\xc3\xb2legs sovint van ser tallades a partir de troncs de con\xc3\xadferes utilitzant eines de pedra simples._NEWLINE_Vers l'any 3000 aC, a l'Antic Egipte ja coneixien la t\xc3\xa8cnica d'engalzar planxes de fusta per construir el buc dels vaixells. Utilitzaven tires de teixits per mantenir junts els taulons i papir o herba embotida per tal de segellar les juntes. L'historiador i ge\xc3\xb2graf grec Agat\xc3\xa0rquides havia documentat la utilitzaci\xc3\xb3 de vaixells al Nil pels primers egipcis: Durant el pr\xc3\xb2sper per\xc3\xadode de l'Imperi Antic, entre els segles 30 i 25 aC, les fluvials del Nil es van mantenir en ordre, i els vaixells egipcis navegaven pel Mar Roig fins al pa\xc3\xads de la mirra. La primera refer\xc3\xa8ncia d'un nom donat a una embarcaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s del 2613 aC i correspon a un vaixell de fusta de cedre del fara\xc3\xb3 del quarta dinastia Snefru anomenat Elogi de les dues terres._NEWLINE_Els primers navegants van comen\xc3\xa7ar a utilitzar pells d'animals o teixits com veles. Fixades a la part superior d'un pal, aquestes veles van ampliar l'\xc3\xa0mbit d'acci\xc3\xb3 dels primers vaixells. Aix\xc3\xb2 va permetre als homes exploracions m\xc3\xa9s llunyanes.Per exemple, fins a l'Oceania fa prop de 3.000 anys._NEWLINE_A l'\xc3\x80sia Oriental, durant l'\xc3\xa8poca de la dinastia Zhou es van desenvolupar tecnologies com la del tim\xc3\xb3 muntant a la popa, i durant la dinastia Han una flota naval ben cuidada era un element fonamental de la seva for\xc3\xa7a militar. Durant la dinastia Ming, al segle XV, el diplom\xc3\xa0tic i explorador Zheng He va reunir una de les flotes m\xc3\xa9s grans i poderoses del m\xc3\xb3n. A Corea, durant el segle XVI, es va desenvolupar el vaixell Tortuga, el primer vaixell cuirassat._NEWLINE_Al voltant del 2000 aC, la civilitzaci\xc3\xb3 minoica de l'illa de Creta s'havia convertit en una pot\xc3\xa8ncia naval i exercia un control efectiu del mar a l'est de la Mediterr\xc3\xa0nia. Se sap que l'antiga N\xc3\xbabia i el Regne d'Aksum comerciaven amb l'\xc3\x8dndia, i hi ha proves que vaixells procedents del nord-est d'\xc3\x80frica van establir rutes comercials amb l'\xc3\x8dndia, N\xc3\xbabia i fins i tot amb P\xc3\xa8rsia, Himyar i Roma. El Regne d'Aksum era conegut pels antics grecs per tenir ports mar\xc3\xadtims per als vaixells procedents de Gr\xc3\xa8cia i el Iemen. En altres parts de la Banya d'\xc3\x80frica, el papir Periple de la Mar Eritrea (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf\xcf\x80\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbd\xb4\xcf\x82 \xe1\xbc\x98\xcf\x81\xcf\x85\xce\xb8\xcf\x81\xce\xac\xcf\x82 \xce\x98\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb7\xcf\x82) informa que el poble somal\xc3\xad comerciava a trav\xc3\xa9s dels seus ports del nord, com Zeila i Berbera amb productes com l'encens i d'altres articles amb els habitants de la pen\xc3\xadnsula d'Ar\xc3\xa0bia molt abans de l'arribada de l'Islam, aix\xc3\xad com amb l'Egipte controlat per l'Imperi Rom\xc3\xa0._NEWLINE_Gradualment els fenicis i els grecs van esdevenir mestres de la navegaci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima, explorant i colonitzant la Mediterr\xc3\xa0nia amb els seus vaixells trirrems. Al voltant de l'any 340 aC, el navegant grec P\xc3\xadteas, de la col\xc3\xb2nia de Mass\xc3\xa0lia (l'actual Marsella), es va aventurar a travessar l'estret de Gibraltar i va vorejar la costa gal\xc2\xb7la fins a arribar a Gran Bretanya. En el decurs del segle II aC, Roma va destruir Cartago i va passar a sotmetre els regnes hel\xc2\xb7lens de la Mediterr\xc3\xa0nia oriental, de manera que aconsegu\xc3\xad un domini complet del mar Mediterrani, al qual anomenaven Mare Nostrum, ja que va esdevenir un mar interior envoltat pel territori rom\xc3\xa0. El navegant grec Eudoxe de C\xc3\xadzic va navegar per l'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic el 118 aC. Amb uns 300 vaixells fent cada any la ruta entre l'Imperi Rom\xc3\xa0 i l'\xc3\x8dndia, el volum d'intercanvis va arribar a ser de 300.000 tones anuals._NEWLINE_Abans de la introducci\xc3\xb3 de la br\xc3\xbaixola, el m\xc3\xa8tode principal de navegaci\xc3\xb3 al mar fou la navegaci\xc3\xb3 astron\xc3\xb2mica. A la Xina, les primeres versions de la br\xc3\xbaixola magn\xc3\xa8tica es van utilitzar en la navegaci\xc3\xb3 entre el 1040 i el 1117. La br\xc3\xbaixola marina, que utilitzava una agulla girat\xc3\xb2ria en una caixa seca, es va inventar a Europa vers l'any 1300._NEWLINE_El poble suahili tenia diversos ports importants al llarg de la costa de l'\xc3\x80frica Oriental i el Gran Zimbabwe, que tenien amplis contactes comercials amb \xc3\x80frica Central, i tamb\xc3\xa9 amb la costa de Kilwa._NEWLINE_Se sap pels historiadors que, en el seu apogeu, l'Imperi de Mali va construir una gran flota naval en temps de l'emperador Gongo M\xc5\xabs\xc3\xa0 a finals del segle XIII i principis del segle XIV. Algunes fonts \xc3\xa0rabs descriuen el qual es podria considerar com el primer viatge a Am\xc3\xa8rica per la flota de Mali el 1311, gaireb\xc3\xa9 200 anys abans de Colom.\n_START_SECTION_\nEl Renaixement\n_START_PARAGRAPH_\nFins al Renaixement, la tecnologia de navegaci\xc3\xb3 va evolucionar poc; era relativament primitiva. Aquesta abs\xc3\xa8ncia d'avan\xc3\xa7 tecnol\xc3\xb2gic no va impedir que algunes civilitzacions esdevinguessin pot\xc3\xa8ncies mar\xc3\xadtimes. Els exemples inclouen les rep\xc3\xbabliques mar\xc3\xadtimes de G\xc3\xa8nova i Ven\xc3\xa8cia, la Lliga Hanse\xc3\xa0tica, la marina comercial catalana i la marina romana d'Orient. Els v\xc3\xadkings van utilitzar els seus knarrs i drakars per explorar Am\xc3\xa8rica del Nord, per comerciar a la mar B\xc3\xa0ltica i per a saquejar moltes de les regions costaneres d'Europa occidental._NEWLINE_A finals del segle XIV, embarcacions com la nau van comen\xc3\xa7ar a incorporar castells a la proa i a la popa. Aquestes construccions, que al principi s'aixecaven molt per sobre del nivell de la coberta, van comportar una disminuci\xc3\xb3 de l'estabilitat del vaixell. Al segle XV la caravel\xc2\xb7la, que podia navegar contra el vent, es va convertir en el vaixell m\xc3\xa9s utilitzat. Aquest augment de francbord que van proporcionar els castells va permetre altres innovacions com els embornals i l'artilleria associada amb ells._NEWLINE_Al segle XVI es va generalitzar la utilitzaci\xc3\xb3 del francbord i dels embornals amb l'aparici\xc3\xb3 de vaixells com els galions, on el castell de proa es redueix i retrocedeix una mica, cosa que fa la proa m\xc3\xa9s lleugera i que facilita la maniobrabilitat. El 1588 els aven\xc3\xa7os en la maniobrabilitat i en la pot\xc3\xa8ncia de foc introdu\xc3\xafts als vaixells anglesos van contribuir de manera important a la derrota del que els espanyols van anomenar Armada Invencible._NEWLINE_A l'\xc3\x80sia, els vaixells es van desenvolupar de manera paral\xc2\xb7lela a Europa. El Jap\xc3\xb3 va utilitzar t\xc3\xa8cniques de defensa naval durant la invasi\xc3\xb3 mongol del 1281. \xc3\x89s probable que els mongols de l'\xc3\xa8poca aprofitessin les t\xc3\xa8cniques de construcci\xc3\xb3 naval d'europeus i asi\xc3\xa0tics. Al Jap\xc3\xb3, durant el per\xc3\xadode Sengoku, del segle XV fins al XVII, la gran lluita per la supremacia feudal es va lliurar, en part, entre flotes costaneres de centenars d'embarcacions, incloent-hi els vaixells de guerra anomenats atakebune._NEWLINE_La nau i la caravel\xc2\xb7la es van desenvolupar a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica. Despr\xc3\xa9s de Crist\xc3\xb2for Colom, l'exploraci\xc3\xb3 europea es va accelerar i es van establir moltes noves rutes comercials. El 1498, Vasco da Gama va demostrar que es podia accedir a l'oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic des de l'Atl\xc3\xa0ntic a trav\xc3\xa9s del cap de Bona Esperan\xc3\xa7a, arribant a l'\xc3\x8dndia a trav\xc3\xa9s d'aquella ruta. Aquestes exploracions a l'Atl\xc3\xa0ntic i l'\xc3\x8dndic van ser seguides aviat per Fran\xc3\xa7a, Anglaterra i els Pa\xc3\xafsos Baixos, que van explorar les rutes del comer\xc3\xa7 espanyol i portugu\xc3\xa8s a l'oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic, arribant a Austr\xc3\xa0lia el 1606 i a Nova Zelanda el 1642. El 1650, les Prov\xc3\xadncies Unides (Rep\xc3\xbablica neerlandesa) eren una pot\xc3\xa8ncia naval important, en disposar de 16.000 vaixells mercants. Al segle XVII exploradors neerlandesos com Abel Tasman van explorar les costes d'Austr\xc3\xa0lia, mentre que al segle XVII va ser l'explorador angl\xc3\xa8s James Cook qui va dibuixar el mapa de gran part de la Polin\xc3\xa8sia.\n_START_SECTION_\nEspecialitzaci\xc3\xb3 i modernitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre l'antiguitat i el Renaixement, paral\xc2\xb7lelament als vaixells de guerra, tamb\xc3\xa9 es van desenvolupar vaixells per a la pesca i el comer\xc3\xa7. El comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim es va veure impulsat pel desenvolupament d'empreses navilieres amb importants recursos financers._NEWLINE_Les gavarres de rius i canals, remolcades per animals de tir per un cam\xc3\xad de sirga adjacent, van competir amb el ferrocarril fins m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels primers temps de la Revoluci\xc3\xb3 Industrial. La xalana o xelandr\xc3\xad, de fons pla i flexible i amb la proa i la popa arrodonides tamb\xc3\xa9 ha estat \xc3\xa0mpliament utilitzada per al transport fluvial i portuari de c\xc3\xa0rregues petites. El desenvolupament del comer\xc3\xa7 va anar de la m\xc3\xa0 del progr\xc3\xa9s de les exploracions, que s'autofinan\xc3\xa7aven amb els beneficis comercials que reportaven._NEWLINE_Durant la primera meitat del segle XVIII, la Marina francesa va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar un nou tipus de vaixell, conegut com a navili de l\xc3\xadnia, dotat amb setanta-quatre canons. Aquest tipus de vaixell es va convertir en l'element principal de totes les flotes de guerra europees. Aquestes naus feien 56 metres de longitud, portaven una tripulaci\xc3\xb3 d'uns 800 mariners i soldats i la seva construcci\xc3\xb3 requeria 2.800 roures i 40 quil\xc3\xb2metres de corda._NEWLINE_Durant el segle XIX, la Royal Navy va fer complir la prohibici\xc3\xb3 del comer\xc3\xa7 d'esclaus, va reprimir la pirateria, i va continuar ampliant el mapa del m\xc3\xb3n. El cl\xc3\xadper va ser un veler molt r\xc3\xa0pid del segle XIX. Nom\xc3\xa9s va caure en des\xc3\xbas com a embarcaci\xc3\xb3 comercial amb la introducci\xc3\xb3 del vaixell de vapor i l'obertura dels canals de Suez i de Panam\xc3\xa0._NEWLINE_El disseny dels vaixells es va mantenir sense canvis importants fins a finals del segle XIX. La revoluci\xc3\xb3 industrial, nous m\xc3\xa8todes de propulsi\xc3\xb3 mec\xc3\xa0nica, i la capacitat de construir-ne de metall va provocar una explosi\xc3\xb3 en el disseny dels vaixells. Factors com ara la recerca de vaixells m\xc3\xa9s eficients, la fi dels llargs i costosos conflictes mar\xc3\xadtims i l'augment de la capacitat financera de les pot\xc3\xa8ncies industrials van crear una allau de noves embarcacions especialitzades. Es van comen\xc3\xa7ar a construir vaixells per a funcions completament noves com l'extinci\xc3\xb3 d'incendis, el rescat o la investigaci\xc3\xb3._NEWLINE_En vista de tot aix\xc3\xb2, la classificaci\xc3\xb3 dels vaixells segons la seva naturalesa o funci\xc3\xb3 pot ser dif\xc3\xadcil. Fins i tot l'\xc3\xbas de les classificacions funcionals molt \xc3\xa0mplies, com ara la pesca, el comer\xc3\xa7, usos militars o l'exploraci\xc3\xb3 no seria adequada per a classificar la majoria dels vaixells antics. Aquesta dificultat s'incrementa perqu\xc3\xa8 els termes s'apliquen tant a vaixells antics com a models nous, i sovint els vaixells moderns tenen poc en com\xc3\xba amb els seus predecessors._NEWLINE_El 2017 es va crear el primer vaixell que funciona amb un motor el\xc3\xa8ctric. Era un vaixell de transport de mercaderies xin\xc3\xa8s que podia viatjar 50 milles marines a vuit milles per hora consumint la bateria. L'empresa inventora fou la Companyia Internacional de Vaixells de Guangzhou.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels components t\xc3\xadpics dels vaixells s\xc3\xb3n presents sigui quina sigui la mida o el prop\xc3\xb2sit, tots tenen algun tipus de buc i algun sistema de propulsi\xc3\xb3, que pot anar des dels rems fins a un reactor nuclear. La majoria dels vaixells tenen algun tipus de sistema de direcci\xc3\xb3. Altres caracter\xc3\xadstiques s\xc3\xb3n comunes, per\xc3\xb2 no universals, com per exemple els compartiments, la bodega, una superestructura, i equips com ara \xc3\xa0ncores i cabrestants.\n_START_SECTION_\nBuc\n_START_PARAGRAPH_\nPer tal que un vaixell suri \xc3\xa9s necessari que el seu pes sigui m\xc3\xa9s petit que el del pes de l'aigua que despla\xc3\xa7a el seu buc (seguint el principi d'Arquimedes). Hi ha molts tipus de bucs i poden ser senzills o molt sofisticats com els dels velers de la Copa Am\xc3\xa8rica de vela. La configuraci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s habitual \xc3\xa9s d'un sol buc (monobuc), per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 existeixen els bucs dobles com en el cas dels catamarans o triples en el cas dels trimarans. M\xc3\xa9s de tres bucs \xc3\xa9s una configuraci\xc3\xb3 molt poc habitual, per\xc3\xb2 alguns vaixells experimentals poden arribar a tenir-ne cinc. En els casos amb m\xc3\xbaltiples bucs, aquests s'acostumen a situar en paral\xc2\xb7lel i units per bra\xc3\xa7os r\xc3\xadgids._NEWLINE_Al buc es poden diferenciar diferents parts: la proa \xc3\xa9s la part davantera, molts incorporen un bulb que en sobresurt, la quilla \xc3\xa9s a la part inferior del buc, la popa \xc3\xa9s la part posterior, molts tenen una superf\xc3\xadcie plana a popa coneguda com a espill o estampa. Alguns ap\xc3\xa8ndixs habituals del buc s\xc3\xb3n l'h\xc3\xa8lix per a la propulsi\xc3\xb3, el tim\xc3\xb3 per a les maniobres, o els estabilitzadors per disminuir els moviments laterals (de rotaci\xc3\xb3). Altres caracter\xc3\xadstiques del casc poden estar relacionades amb l'activitat del vaixell, es poden citar les arts de pesca o el receptacle del sonar.\n_START_SECTION_\nPropulsi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema m\xc3\xa9s senzill \xc3\xa9s el rem, que utilitza la propulsi\xc3\xb3 a partir de l'esfor\xc3\xa7 f\xc3\xadsic hum\xc3\xa0, per\xc3\xb2 a partir de certes dimensions cal combinar-lo altres mitjans. L'\xc3\xbas de la vela, que permet aprofitar la for\xc3\xa7a del vent, es va descobrir fa cinc mil anys i va permetre una evoluci\xc3\xb3 que durant els darrers segles ha perm\xc3\xa8s la construcci\xc3\xb3 de m\xc3\xa0quines molt grans i complexes. A principis del segle XIX es va desenvolupar la propulsi\xc3\xb3 mec\xc3\xa0nica amb el descobriment de la m\xc3\xa0quina de vapor, que durant for\xc3\xa7a temps va conviure amb la navegaci\xc3\xb3 a vela fins a imposar-se definitivament en un proc\xc3\xa9s que fou paral\xc2\xb7lel a la introducci\xc3\xb3 del metall en la construcci\xc3\xb3 dels bucs, cosa que permet\xc3\xa9 la construcci\xc3\xb3 de vaixells m\xc3\xa9s grans, s\xc3\xb2lids i segurs. Les m\xc3\xa0quines de vapor van ser despla\xc3\xa7ades per les turbines de vapor i els motors de combusti\xc3\xb3 interna.\n_START_SECTION_\nTecnologia a bord\n_START_PARAGRAPH_\nL'equipament dels vaixells moderns ve estipulat pel conveni SOLAS, tractat internacional que regula els est\xc3\xa0ndards de seguretat.  La primera versi\xc3\xb3 d'aquest es va realitzar l'any 1914 com a resposta a l'enfonsament del transatl\xc3\xa0ntic RMS Titanic. Aquest text estipulava el nombre de bots salvavides i altra material i procediment de seguretat, incloent gu\xc3\xa0rdies cont\xc3\xadnues d'escolta radiof\xc3\xb2nica. La tecnologia principal de comunicaci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima \xc3\xa9s la r\xc3\xa0dio VHF, utilitzada \xc3\xa0mpliament des de principis del segle XX. Aquesta es fa servir tant per a comunicacions regulars com en casos d'emerg\xc3\xa8ncia. Els est\xc3\xa0ndards i aparells utilitzats han anat evolucionat especialment cap a l'automatitzaci\xc3\xb3 en la transmissi\xc3\xb3 de dades. Les r\xc3\xa0dios VHF recents incorporen senyals digitals que envien el N\xc3\xbamero d'Identificaci\xc3\xb3 del Servei M\xc3\xb2bil Mar\xc3\xadtim que identifica cada estaci\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio, ja sigui d'una embarcaci\xc3\xb3, estaci\xc3\xb3 terrestre, ajuda de navegaci\xc3\xb3 o fins i tot radiobalises. El desenvolupament m\xc3\xa9s recent en aquest sentit \xc3\xa9s el Sistema d'Identificaci\xc3\xb3 Autom\xc3\xa0tica (o AIS en angl\xc3\xa8s) que s'est\xc3\xa0 implementant des del 2004. Aquest transmet informaci\xc3\xb3 sobre les embarcacions de forma automatitzada, amb l'objectiu d'evitar col\xc2\xb7lisions i optimitzar el tr\xc3\xa0nsit mar\xc3\xadtim._NEWLINE_Els vaixells moderns utilitzen m\xc3\xbaltiples sistemes electr\xc3\xb2nics de navegaci\xc3\xb3 i comunicacions per tal d'augmentar la seguretat i facilitar la navegaci\xc3\xb3. Estan \xc3\xa0mpliament difosos els sistemes de navegaci\xc3\xb3 per sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit GPS, cartes de navegaci\xc3\xb3 digitals i m\xc3\xbaltiples sensors addiconals. Molts vaixells compten tamb\xc3\xa9 amb comunicacions per sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit que permeten connexi\xc3\xb3 de veu i de dades amb internet i correu electr\xc3\xb2nic. Alguns exemples de sistemes de comunicaci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima per sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit s\xc3\xb3n el Cospas-Sarsat i el sistema invarsat c; el primer t\xc3\xa9 una cobertura de tot el globus terrestre i el sistema Inmarsat-C t\xc3\xa9 una cobertura de les latituds 70\xc2\xb0N i 70\xc2\xb0S, cosa que permet mantenir la comunicaci\xc3\xb3 durant les travesses. Aquests sistemes s\xc3\xb3n components del GMSS (Sistema mundial de socors i seguretat mar\xc3\xadtima, SMSS). Un aspecte important d'aquests sistemes \xc3\xa9s que permeten la utilitzaci\xc3\xb3 de les radiobalises EPIR (s\xc3\xb3n sistemes de localitzaci\xc3\xb3 de sinistres).\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nUn vaixell \xc3\xa9s una m\xc3\xa0quina complexa que combinant materials, t\xc3\xa8cniques constructives i el disseny de les formes adients, suri, pugui suportar a sobre un pes m\xc3\xadnim sense bolcar, que tingui capacitat de govern i propulsi\xc3\xb3, i s'adapti al medi on hagi de ser emprat, ja sigui un riu, aig\xc3\xbces interiors o mar obert."