b"\n_START_ARTICLE_\nMiniopterus zapfei\n_START_SECTION_\nTaxonomia\n_START_PARAGRAPH_\nMiniopterus zapfei fou descrit per Pierre Mein i L\xc3\xa9onard Ginsburg en un article publicat el 2002 sobre l'antiguitat i la fauna dels jaciments de La Grive-Saint-Alban, al sud-est de Fran\xc3\xa7a. Segons Mein i Ginsburg, era la segona esp\xc3\xa8cie f\xc3\xb2ssil de Miniopterus a ser descrita, despr\xc3\xa9s de M.\xc2\xa0fossilis (Eslov\xc3\xa0quia), sense fer cap menci\xc3\xb3 de M.\xc2\xa0approximatus (Plioc\xc3\xa8 de Pol\xc3\xb2nia) i M.\xc2\xa0tao (Plistoc\xc3\xa8 de la Xina). El 2003 se'n descrigu\xc3\xa9 una altra esp\xc3\xa8cie f\xc3\xb2ssil, M.\xc2\xa0rummeli, del Mioc\xc3\xa8 d'Alemanya. El nom espec\xc3\xadfic zapfei fou escollit en honor de Helmuth Zapfe, que descrigu\xc3\xa9 M.\xc2\xa0fossilis. Miniopterus tamb\xc3\xa9 inclou una vintena d'esp\xc3\xa8cies vivents de petits ratpenats insect\xc3\xadvors que s'estenen pel sud d'Eur\xc3\xa0sia, \xc3\x80frica i Austr\xc3\xa0lia. El g\xc3\xa8nere, anteriorment assignat a la fam\xc3\xadlia dels vespertili\xc3\xb2nids, actualment t\xc3\xa9 una fam\xc3\xadlia pr\xc3\xb2pia (Miniopteridae).\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl material conegut (hipodigma) de M.\xc2\xa0zapfei consisteix en un maxil\xc2\xb7lar inferior amb la quarta premolar (p4), la primera molar (m1) i la segona molar (m2); un maxil\xc2\xb7lar inferior amb l'm1; un maxil\xc2\xb7lar inferior amb l'm1 i l'm2; un maxil\xc2\xb7lar inferior amb l'm2 i la tercera molar (m3); un maxil\xc2\xb7lar sense dents i una quarta premolar superior (P4) a\xc3\xafllada. En alguns maxil\xc2\xb7lars s'han conservat els alv\xc3\xa8ols de dents que no s'han preservat. La p4 fa 1,03 x 0,88\xc2\xa0mm (llargada x amplada); l'm1 fa 1,57\xe2\x80\x931,60 x 1,01\xe2\x80\x931,07\xc2\xa0mm; l'm2 fa 1,51\xe2\x80\x931,64 x 0,95\xe2\x80\x931,05\xc2\xa0mm; l'\xc3\xbanica m3 fa 1,41\xc2\xa0mm de llargada; i l'\xc3\xbanica P4 fa 1,38 x 1,52\xc2\xa0mm. En un maxil\xc2\xb7lar ben conservat, la dist\xc3\xa0ncia entre l'alv\xc3\xa8ol de la primera incisiva fins a l'extrem de l'm3 \xc3\xa9s de 8,80\xc2\xa0mm, mentre que la profunditat del maxil\xc2\xb7lar a l'm1 \xc3\xa9s d'1,50\xc2\xa0mm. La identificaci\xc3\xb3 de M.\xc2\xa0zapfei com a Miniopterus es basa en la pres\xc3\xa8ncia de tres premolars inferiors (denominades p2, p3 i p4 perqu\xc3\xa8 la primera premolar original ha desaparegut), una p3 amb doble arrel i les molars nictalodontes, amb el posterol\xc3\xb2fid (una cresta situada a la part posterior de la molar) darrere de l'entoc\xc3\xb2nid. M.\xc2\xa0zapfei \xc3\xa9s un 30% m\xc3\xa9s gros que M.\xc2\xa0fossilis i t\xc3\xa9 una p4 m\xc3\xa9s esvelta. En comparaci\xc3\xb3 amb les esp\xc3\xa8cies actuals de Miniopterus, el c\xc3\xadngol que envolta la P4 est\xc3\xa0 menys desenvolupat i el parastil \xc3\xa9s m\xc3\xa9s petit.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i ecologia\n_START_PARAGRAPH_\nTan sols s'han trobat restes de M.\xc2\xa0zapfei al jaciment de La Grive M, situat al municipi de Saint-Alban-de-Roche (departament de la Is\xc3\xa8ra, al sud-est de Fran\xc3\xa7a). La Grive\xc2\xa0M \xc3\xa9s un dels diversos jaciments de rebliment de fissura d'aquesta zona, que es coneixen amb el nom col\xc2\xb7lectiu de \xc2\xabLa Grive-Saint-Alban\xc2\xbb i on s'ha trobat una rica fauna f\xc3\xb2ssil. La Grive\xc2\xa0M \xc3\xa9s la localitat de refer\xc3\xa8ncia de la zona\xc2\xa0MN 7/8, que t\xc3\xa9 una antiguitat d'entre 11 i 13\xc2\xa0milions d'anys. La Grive M \xc3\xa9s un dels jaciments m\xc3\xa9s antics de La Grive. Mein i Ginsburg proposaren fer-ne la localitat de refer\xc3\xa8ncia d'una zona MN\xc2\xa07 a part. M.\xc2\xa0zapfei \xc3\xa9s un animal rar a La Grive\xc2\xa0M. En canvi, M.\xc2\xa0fossilis \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s com\xc3\xba en aquest jaciment i tamb\xc3\xa9 se n'han descobert restes a La Grive\xc2\xa0L7 i altres localitats europees, que abasten des de la zona MN\xc2\xa06 fins a l'MN\xc2\xa013."