b"\n_START_ARTICLE_\nGun\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3, territori i pobles ve\xc3\xafns\n_START_PARAGRAPH_\nSegons l'ethnologue hi ha 579.000 parlants de gun en total i segons el joshuaproject n'hi ha 852.000.\n_START_SECTION_\nLa llengua gun a Ben\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2006 hi havia 320.000 parlants de gun a Ben\xc3\xadn. Segons el joshuaproject n'hi ha 439.000. Aquest viuen al sud-est del pa\xc3\xads, als municipis d'Akpro-Miss\xc3\xa9r\xc3\xa9t\xc3\xa9, d'Avrankou, d'Adjarra i de Porto Novo, al departament d'Ou\xc3\xa9m\xc3\xa9._NEWLINE_Segons el mapa ling\xc3\xbc\xc3\xadstic de Ben\xc3\xadn de l'ethnologue, aquest viuen entre la zona nord-est del llac Nokou\xc3\xa9 i la frontera amb Nig\xc3\xa8ria a l'est. Viuen al curs baix del riu Ou\xc3\xa9m\xc3\xa9. Els seus ve\xc3\xafns s\xc3\xb3n els defis i els xwles orientals, al sud; els tofins i els wemes, a l'oest i els nagos meridionals, que parlen la llengua defoid nago meridional, al nord.\n_START_SECTION_\nEl gun a Nig\xc3\xa8ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2000 hi havia 259.000 guns a Nig\xc3\xa8ria. Segons el joshuaproject n'hi ha 396.000. El seu territori est\xc3\xa0 situat a les LGAs de Badagry, d'Ado-Odo-Ota i d'Idiroko, a l'estat d'Ogun i a l'estat de Lagos, a la ciutat de Lagos._NEWLINE_Segons el mapa ling\xc3\xbc\xc3\xadstic de Nig\xc3\xa8ria, el territori gun d'aquest estat est\xc3\xa0 situat a l'extrem sud-occidental del pa\xc3\xads, a la zona costanera. Els seus ve\xc3\xafns del nord i de l'est parlen lleng\xc3\xbces defoids, principalment el ioruba.\n_START_SECTION_\nEl gun a Gabon\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el joshuaproject a Gabon hi viu un grup de 17.000 guns.\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nEl gun \xc3\xa9s una llengua kwa, fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica que forma part de les lleng\xc3\xbces Benu\xc3\xa9-Congo. Concretament, segons l'ethnologue, forma part del grup ling\xc3\xbc\xc3\xadstic de les lleng\xc3\xbces gbes. Segons l'ethnologue, hi ha 21 lleng\xc3\xbces gbe: l'Aguna, l'ewe, el gbe, ci, el xwla oriental, el gbesi, el kotafon, el saxwe, el waci, el xwela occidental, el xwela, el kpessi, sis lleng\xc3\xbces aja (aja, ayizo, defi, tofin, weme i gun), dues lleng\xc3\xbces fons (fon i gbe, maxi) i la llengua gen, considerada l'\xc3\xbanica llengua mina. Segons el glottolog, \xc3\xa9s una de les lleng\xc3\xbces gbes orientals juntament amb el gbe, gbesi; l'ayizo; el gbe, xwla oriental; el fon; el gbe, ci; el gun; el kotafon; el gbe, maxi; el saxwe; el tofin; el weme; el xwla occidental; el wudu i el gbe, xwela.\n_START_SECTION_\nDialectes\n_START_PARAGRAPH_\nEls dialectes del gun que es parlen a Ben\xc3\xadn s\xc3\xb3n l'ajra, l'alada, el seto i el toli._NEWLINE_A Nig\xc3\xa8ria s'hi parlen les variants dialectals: alada, asento, gbekon, egun, phela, savi, seto i weme.\n_START_SECTION_\nSocioling\xc3\xbc\xc3\xadstica, estatus i \xc3\xbas de la llengua\n_START_PARAGRAPH_\nEl gun \xc3\xa9s una llengua desenvolupada (EGIDS 5): Gaudeix d'un \xc3\xbas vigor\xc3\xb3s, t\xc3\xa9 literatura i est\xc3\xa0 estandarditzada, tot i que no \xc3\xa9s totalment sostenible ni est\xc3\xa0 fora de perill. Existeixen programes de r\xc3\xa0dio en llengua gun i s'hi va traduir la B\xc3\xadblia (1923-72). S'escriu en alfabet llat\xc3\xad. Entre l'1 i el 5% dels guns estan escolaritzats en aquesta llengua com a primera llengua. Els parlants de gun de Ben\xc3\xadn tamb\xc3\xa9 parlen el fon i el franc\xc3\xa8s. El gun \xc3\xa9s utilitzat com a segona llengua pels xweles orientals, els kotafons i els tofins."