b'\n_START_ARTICLE_\nPol\xc3\xadtica comuna de seguretat i defensa de la Uni\xc3\xb3 Europea\n_START_PARAGRAPH_\nLa pol\xc3\xadtica comuna de seguretat i defensa (PCSD, anteriorment pol\xc3\xadtica europea de seguretat i defensa, PESD) \xc3\xa9s l\'actuaci\xc3\xb3 planificada en el si del Consell, aix\xc3\xad com el seu disseny estrat\xc3\xa8gic, que la Uni\xc3\xb3 Europea desplega de manera aut\xc3\xb2noma en l\'\xc3\xa0mbit militar i de la defensa. La pol\xc3\xadtica comuna de seguretat i defensa forma part de la pol\xc3\xadtica exterior i de seguretat comuna i s\'integra dins la seva estructura jur\xc3\xaddica, administrativa, estrat\xc3\xa8gica i pol\xc3\xadtica. Assumeix els seus mateixos principis i objectius (aplicats al terreny pol\xc3\xadtic espec\xc3\xadfic de la defensa) i se situa sota la mateixa autoritat jer\xc3\xa0rquica i operativa superior, la de l\'Alta Representant de la Uni\xc3\xb3 per a Afers Exteriors i Pol\xc3\xadtica de Seguretat. Com a branca de la PESC, la PCSD tamb\xc3\xa9 forma part de l\'acci\xc3\xb3 exterior de la Uni\xc3\xb3 (AE).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la integraci\xc3\xb3 europea en assumptes de defensa i coordinaci\xc3\xb3 militar es remunta als pares fundadors mateixos, el principal afany dels quals era aleshores redimir la voluntat autodestructiva que Europa havia portat fins a les seves \xc3\xbaltimes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies amb la Segona Guerra Mundial; el primer objectiu de l\'Europa unida havia de ser la pau. El gran simbolisme del qual es dot\xc3\xa0 al primer pas sectorial (la Comunitat Europea del Carb\xc3\xb3 i de l\'Acer) donat en pro d\'aquest projecte resultava molt significatiu, car el carb\xc3\xb3 i l\'acer eren els dos recursos dels quals poderosa ind\xc3\xbastria a Als\xc3\xa0cia, Lorena i, en menor mesura, Luxemburg, havia despertat els apetits annexionistes de dos vells enemics, Fran\xc3\xa7a i Alemanya. De la possessi\xc3\xb3 d\'aquests territoris havien fet ambd\xc3\xb3s pa\xc3\xafsos una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 d\'orgull nacional que havia servit en nombroses ocasions d\'estendard reivindicatiu per les tres grans guerres que assolaren aquests dos pa\xc3\xafsos, i amb ells el m\xc3\xb3n sencer: la Guerra francoprussiana, la Primera Guerra Mundial, i, finalment, la Segona. El carb\xc3\xb3 era una font d\'energia fonamental pel desenvolupament de la ind\xc3\xbastria, en especial quan el desenvolupament i expansi\xc3\xb3 del ferrocarril per Europa, amb la seva transcend\xc3\xa8ncia estrat\xc3\xa8gica i militar, el requeria especialment; l\'acer, resistent aliatge de ferro i carboni, era un material extremament valu\xc3\xb3s per la ind\xc3\xbastria militar, que es realimentava precisament a la calor d\'aquest mal ve\xc3\xafnatge. La CECA buscava posar sota una autoritat supranacional la gesti\xc3\xb3 en com\xc3\xba d\'aquests dos recursos.\n_START_SECTION_\nComunitat Europea de Defensa\n_START_PARAGRAPH_\nProva de les n\xc3\xadtides intencions d\'aquests pioners europeistes fou el segon gran projecte comunitari a escala continental, la fracassada Comunitat Europea de Defensa (CED), el tractat constitutiu de la qual arrib\xc3\xa0 a ser signat per tots els governs, per\xc3\xb2 no super\xc3\xa0 la ratificaci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria a l\'Assemblea Nacional de Fran\xc3\xa7a, ja aleshores poblada pels nacionalistes seguidors del general de Gaulle. El frac\xc3\xa0s d\'aquest tractat caus\xc3\xa0 gran commoci\xc3\xb3 entre molts dels seus promotors i condicion\xc3\xa0 greument la cooperaci\xc3\xb3 militar a Europa, que no tornaria a veure la llum, molt m\xc3\xa9s t\xc3\xadmidament, fins a l\'entrada en vigor del Tractat d\'Amsterdam el 1999. S\'estengu\xc3\xa9 la sensaci\xc3\xb3 que Europa avan\xc3\xa7ava massa de pressa i que el nacionalisme al continent seguia massa viu per ser ignorat o esquivat per mitj\xc3\xa0 de tractats internacionals. Calgu\xc3\xa9 esperar a l\'impuls que se li don\xc3\xa0 a la Confer\xc3\xa8ncia de Messina perqu\xc3\xa8 el projecte d\'integraci\xc3\xb3 europea torn\xc3\xa9s a encarrilar-se, tot i que per camins diferents i potser m\xc3\xa9s realistes, cristal\xc2\xb7litzant-se en la signatura, el 1957, del Tractat de Roma que cre\xc3\xa0 les altres dues Comunitats Europees: l\'Econ\xc3\xb2mica i la de l\'Energia At\xc3\xb2mica. Una vegada m\xc3\xa9s, es veia en aquesta \xc3\xbaltima la preocupaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica existent pels assumptes militars en un continent encara fragmentat i adolorit, on la irrupci\xc3\xb3 de les noves armes basades en la desintegraci\xc3\xb3 at\xc3\xb2mica podria fer estralls.\n_START_SECTION_\nMissions Petersberg\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que no seria fins al 1999, amb l\'entrada en vigor del Tractat d\'Amsterdam, que a Europa tornaria a plantejar-se obertament en Els Tractats l\'articulaci\xc3\xb3 d\'una pol\xc3\xadtica comuna de defensa (tot i que molt t\xc3\xadmidament), el cert \xc3\xa9s que ja la CPE (Cooperaci\xc3\xb3 Pol\xc3\xadtica Europea) contemplada a l\'Acta \xc3\x9anica i, sobretot, la perspectiva de l\'adopci\xc3\xb3 d\'una pol\xc3\xadtica exterior i de seguretat comuna amb la signatura del Tractat de Maastricht, obriren ja les portes les primeres albors de la cooperaci\xc3\xb3 militar aut\xc3\xb2noma a escala europea. Aix\xc3\xad, el 1992 els ministres de defensa de les aleshores Comunitats es reuniren a la ciutat alemanya de Petersberg i acordaren la creaci\xc3\xb3 d\'un marc de cooperaci\xc3\xb3 militar aut\xc3\xb2nom de l\'OTAN, tot i que molt coordinat amb aquesta, pel desenvolupament de determinades missions de pau o humanit\xc3\xa0ries en tercers pa\xc3\xafsos. Aquestes operacions, que en alguns casos i particularment als Balcans mostraren la seva utilitat, foren batejades amb el nom d\'aquella localitat, com a "Missions Petersberg". Amb el Tractat d\'Amsterdam es dispos\xc3\xa0 la seva institucionalitzaci\xc3\xb3 en el marc d\'una pol\xc3\xadtica europea de seguretat i defensa (PESD)._NEWLINE_El nomenament del llavors recentment cessat Secretari General de l\'OTAN i antic ministre d\'afers estrangers espanyol Javier Solana com a alt representant per a la pol\xc3\xadtica exterior i de seguretat comuna del Consell supos\xc3\xa0 un canvi notable per la nova PESD. L\'entestament personal de Solana per garantir la pau a l\'antiga Iugosl\xc3\xa0via, assotada per dues guerres civils que inclogueren un genocidi, amb les que Solana lluit\xc3\xa0 \xc3\xa0rduament des de l\'OTAN, transfer\xc3\xad la seva influ\xc3\xa8ncia sobre la nova pol\xc3\xadtica, amb la implicaci\xc3\xb3 continuada dels europeus en la postguerra de la regi\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de missions civils, militars i combinades, de manteniment de la pau i ajuda humanit\xc3\xa0ria. Les nombroses operacions i dispositius combinats que hi despleg\xc3\xa0 la Uni\xc3\xb3 Europea foren molt vastes i la seva continu\xc3\xaftat (encara perviuen algunes d\'aquestes missions) in\xc3\xa8dita._NEWLINE_La crisi interna provocada entre els europeus per la Guerra d\'Iraq dificult\xc3\xa0 certament el desenvolupament de la PESD, amb fortes diverg\xc3\xa8ncies entre els estats membres que resultaren evidents al m\xc3\xb3n. Es pogu\xc3\xa9 comprovar la inoper\xc3\xa0ncia de la PESC i la PESD en situacions controvertides o susceptibles d\'enfocaments diametralment oposats, aix\xc3\xad com la incapacitat dels seus dirigents per contenir-les. Tamb\xc3\xa9 es pos\xc3\xa0 en relleu la insufici\xc3\xa8ncia d\'una cultura militar comuna entre els seus membres. Tanmateix, i tot i que discretament en conflictes o regions menys publicitats, Europa continu\xc3\xa0 desplegant les seves capacitats operatives a l\'exterior: aix\xc3\xad, envi\xc3\xa0 missions combinades al Congo, la Franja de Gaza, Ge\xc3\xb2rgia, Guinea-Bissau i, m\xc3\xa9s recentment, les costes de Som\xc3\xa0lia. Deu d\'aquestes i altres missions continuen funcionant avui en dia.\n_START_SECTION_\nEstrat\xc3\xa8gia de Seguretat del 2003\n_START_PARAGRAPH_\nUn pas important per la pol\xc3\xadtica europea de seguretat i defensa supos\xc3\xa0 l\'adopci\xc3\xb3 el 2003 (en paral\xc2\xb7lel a l\'escalada b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica a Iraq) de la primera Estrat\xc3\xa8gia Europea de Seguretat. El document, presentat al Consell Europeu per la seva aprovaci\xc3\xb3 per l\'alt representant Solana, contenia per primera vegada una visi\xc3\xb3 de conjunt com\xc3\xba sobre la defensa i la seguretat d\'Europa al m\xc3\xb3n. L\'Estrat\xc3\xa8gia s\'ide\xc3\xa0 a semblan\xc3\xa7a de les estrat\xc3\xa8gies nacionals de seguretat o de defensa que elaboren molts pa\xc3\xafsos al m\xc3\xb3n, particularment rellevants en el cas dels Estats Units, i es redact\xc3\xa0 amb el concurs dels estats majors i els ministeris de defensa dels estats membres, tardant-se bastant temps en deslliurar-lo finalment._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'avaluar la situaci\xc3\xb3 internacional imperant al m\xc3\xb3n i analitzar els principals reptes i amenaces que s\'enfronten als interessos europeus al m\xc3\xb3n (el terrorisme, la proliferaci\xc3\xb3 nuclear, els conflictes regionals, l\'afebliment dels estats i la criminalitat organitzada), el document assenyala un elenc d\'objectius estrat\xc3\xa8gics que ha de perseguir i assolir Europa per abordar-los i, finalment, designa els mitjans i instruments adequats a tal fi, dels que Europa ha de dotar-se i desenvolupar conforme evolucionen els esdeveniments. L\'Estrat\xc3\xa8gia Europea de Seguretat del 2003 encara est\xc3\xa0 en vigor.\n_START_SECTION_\nTractat de Lisboa\n_START_PARAGRAPH_\nFinalment, en temps ja m\xc3\xa9s recents, el Tractat de Lisboa ha suposat una nova configuraci\xc3\xb3 normativa per la pol\xc3\xadtica de defensa comunit\xc3\xa0ria. El text, en vigor des de l\'1 de desembre del 2009, obre la porta a un nou mecanisme de "cooperaci\xc3\xb3 estructurada permanent" a trav\xc3\xa9s del qual els estats amb capacitats militars m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ades estan cridats a establir entre si un marc institucionalitzat i regular de cooperaci\xc3\xb3 i coordinaci\xc3\xb3 d\'aquelles, i de tota la seva ind\xc3\xbastria militar, en el si de la Uni\xc3\xb3. Aquesta \xc3\xa9s potser la innovaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s rellevant que introdueix Lisboa en la defensa europea comuna. A m\xc3\xa9s, juntament amb aquesta "integraci\xc3\xb3 avan\xc3\xa7ada" en assumptes de la defensa que suposa la cooperaci\xc3\xb3 estructurada permanent, Lisboa obre per primera vegada la possibilitat d\'establir el que es coneix com a cooperacions avan\xc3\xa7ades, \xc3\xa9s a dir, operacions o compromisos regulats a nivell comunitari dels que participin tan sols els estats que manifestin la seva voluntat, sempre que siguin com a m\xc3\xadnim nou._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, el nou Tractat rebateja la PESD (Pol\xc3\xadtica Europea de Seguretat i Defensa) substituint, de manera significativa, l\'adjectiu "europea" per "comuna", per la qual cosa la nova pol\xc3\xadtica defensiva de la Uni\xc3\xb3 Europea ha passat a denominar-se Pol\xc3\xadtica Comuna de Seguretat i de Defensa (PCSD)._NEWLINE_Finalment, el Tractat de Lisboa porta fins a les seves \xc3\xbaltimes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies la pertinen\xc3\xa7a de la PCSD a la PESC i inclou aquella entre les compet\xc3\xa8ncies del nou Servei Europeu d\'Acci\xc3\xb3 Exterior, que administra l\'acci\xc3\xb3 exterior europea en totes les seves dimensions, sota l\'autoritat del refor\xc3\xa7at Alt Representant de la Uni\xc3\xb3 per a Afers Estrangers i Pol\xc3\xadtica de Seguretat._NEWLINE_El que no altera Lisboa, com era d\'esperar, \xc3\xa9s la regla de la unanimitat per la qual es regeix la PCSD i, ara ja en menor mesura o amb algunes excepcions, tota la PESC. Per tant, l\'aplicaci\xc3\xb3 i efectivitat de tots aquests mecanismes i instruments dep\xc3\xa8n en la pr\xc3\xa0ctica, en gran manera, de la voluntat pol\xc3\xadtica dels dirigents europeus, especialment dels governs nacionals, car la PCSD continua sent un \xc3\xa0mbit (el que m\xc3\xa9s) de funcionament plenament intergovernamental.\n_START_SECTION_\nPrincipis i objectius PESC-PCSD\n_START_PARAGRAPH_\nEls principis i objectius pels quals es regeix i que persegueix la pol\xc3\xadtica comuna de seguretat i defensa s\xc3\xb3n els mateixos que s\'apliquen a la pol\xc3\xadtica exterior i de seguretat comuna en la qual aquella s\'engloba i, en m\xc3\xa9s en general, a tota l\'acci\xc3\xb3 exterior de la Uni\xc3\xb3 Europea._NEWLINE_Segons l\'article 21 del Tractat de la Uni\xc3\xb3 (en endavant TUE), l\'acci\xc3\xb3 de la Uni\xc3\xb3 en l\'escena internacional es fonamenta en el respecte d\'un conjunt de principis i l\'ordenaci\xc3\xb3 d\'un conjunt d\'objectius que s\'enumeren en aquell mateix precepte. Els principis fonamentals de l\'acci\xc3\xb3 exterior de la Uni\xc3\xb3, que poden classificar-se, sense menyscabament de la seva igual categoria constitucional, en materials (una mena de principis-valors) i funcionals, s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents: la dignitat humana (principi material); la universalitat i indivisibilitat dels drets humans i de les llibertats fonamentals (principi material); la democr\xc3\xa0cia i l\'estat de dret (principi material); els principis d\'igualtat i solidaritat entre els homes i els pobles i nacions del m\xc3\xb3n (principi material); el respecte del dret internacional, i en particular dels principis contingut a la Carta de les Nacions Unides (principi funcional); la cooperaci\xc3\xb3 (principi funcional); el multilateralisme, en especial en el marc de les Nacions Unides (principi funcional)._NEWLINE_igualment, i dins del respecte dels principis anteriors, s\xc3\xb3n objectius que la Uni\xc3\xb3 ha de perseguir (s\'observa una certa reiteraci\xc3\xb3, en alguns casos literal, entre els principis i els objectius) en la definici\xc3\xb3 i execuci\xc3\xb3 de les seves pol\xc3\xadtiques comunes i accions en tots els \xc3\xa0mbits de les relacions internacionals: la defensa dels seus valors i interessos fonamentals, la seva seguretat, la seva independ\xc3\xa8ncia i la seva integritat; la promoci\xc3\xb3 i consolidaci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia, l\'estat de dret, els drets humans i el dret internacional; el manteniment de la pau i la prevenci\xc3\xb3 de conflictes, buscant una major seguretat internacional i en el marc de la Carta de l\'ONU, l\'Acta final de H\xc3\xa8lsinki i la Carta de Par\xc3\xads; el suport al desenvolupament sostenible, incloent-hi la protecci\xc3\xb3 del medi ambient i l\'erradicaci\xc3\xb3 de la pobresa; l\'ajuda en situacions de crisi o cat\xc3\xa0strofe natural o humana; l\'evoluci\xc3\xb3 del sistema internacional sobre les bases d\'una cooperaci\xc3\xb3 multilateral estable i una millor governan\xc3\xa7a mundial. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n objectius els anomenats objectius estrat\xc3\xa8gics que v\xc3\xa9nen enunciats a l\'Estrat\xc3\xa8gia Europea de Seguretat, i que s\xc3\xb3n tres: garantir la seguretat interior, contribuir a la creaci\xc3\xb3 d\'un entorn de seguretat per Europa i, finalment, la integraci\xc3\xb3 i promoci\xc3\xb3 de la defensa europea en una cooperaci\xc3\xb3 institucionalitzada internacional a trav\xc3\xa9s de l\'anomenat "multilateralisme efica\xc3\xa7", conceptes que v\xc3\xa9nen definits en el mencionat document._NEWLINE_Cal tenir en compte, igualment, els denominats valors de la Uni\xc3\xb3, continguts a l\'article 2 TUE, i dels quals els principis de l\'acci\xc3\xb3 exterior no s\xc3\xb3n sin\xc3\xb3 un espec\xc3\xadfic desenvolupament i adaptaci\xc3\xb3 a l\'\xc3\xa0mbit de les relacions internacionals; igualment, cal valorar l\'article 3.5 TUE, que estableix com un dels objectius generals de la Uni\xc3\xb3 una acci\xc3\xb3 exterior cohesionada i coherent amb els seus valors.\n_START_SECTION_\nServei Exterior\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el que disposa el Tractat de Lisboa, la Uni\xc3\xb3 ha de dotar-se d\'un servei diplom\xc3\xa0tic unificat que ser\xc3\xa0 responsable general dels afers estrangers relatius a qualsevol de les pol\xc3\xadtiques comunit\xc3\xa0ries amb una dimensi\xc3\xb3 exterior, tot i que la direcci\xc3\xb3 d\'aquestes seguir\xc3\xa0 pertanyent a les institucions corresponents. Aquest departament estar\xc3\xa0 situat sota la depend\xc3\xa8ncia jer\xc3\xa0rquica i org\xc3\xa0nica de l\'Alt Representant de la Uni\xc3\xb3 per a Afers Estrangers i Pol\xc3\xadtica de Seguretat, actualment la socialista brit\xc3\xa0nica Lady Catherine Ashton, que ser\xc3\xa0 el responsable de presentar una proposta de decisi\xc3\xb3 reguladora del servei, que hauran d\'aprovar el Consell i la Comissi\xc3\xb3, consultat el Parlament Europeu. A l\'espera que s\'aprovi la proposta presentada al mar\xc3\xa7 per Lady Ashton, la seva creaci\xc3\xb3 es troba en suspens._NEWLINE_El Servei exterior estar\xc3\xa0 integrat per funcionaris provinents de la Comissi\xc3\xb3 Europea, del Secretariat General del Consell i dels serveis diplom\xc3\xa0tics nacionals dels Estats membres i s\'espera que es converteixi en un dels m\xc3\xa9s nombrosos del m\xc3\xb3n, a m\xc3\xa9s de ser el primer de la seva esp\xc3\xa8cie de naturalesa multinacional. Disposar\xc3\xa0 d\'ambaixades o legacions diplom\xc3\xa0tiques arreu del m\xc3\xb3n._NEWLINE_El Servei exterior integra, entre altres \xc3\xb2rgans, un Estat Major de la Uni\xc3\xb3 Europea i un centre d\'an\xc3\xa0lisi d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, el SitCen, ambd\xc3\xb3s amb gran rellev\xc3\xa0ncia org\xc3\xa0nica en l\'\xc3\xa0mbit de la pol\xc3\xadtica comuna de seguretat i defensa.\n_START_SECTION_\nEstat Major\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Estat Major de la Uni\xc3\xb3 Europea \xc3\xa9s l\'\xc3\xb2rgan de la Uni\xc3\xb3 que, situat funcionalment a l\'\xc3\xb2rbita del Consell a trav\xc3\xa9s del seu Secretariat General i sota l\'autoritat de l\'Alt Representant, t\xc3\xa9 encomanades funcions de planificaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica, avaluaci\xc3\xb3 i seguiment de situacions i emissi\xc3\xb3 d\'alertes primerenques en l\'\xc3\xa0mbit militar i defensiu. Gestiona, en les mateixes condicions, la supervisi\xc3\xb3 dels aspectes militars de les missions exteriors de la Uni\xc3\xb3 en mat\xc3\xa8ria de seguretat i defensa, les anomenades missions Petersberg (missions humanit\xc3\xa0ries, missions de manteniment de la pau i de gesti\xc3\xb3 de crisis)._NEWLINE_El seu nucli est\xc3\xa0 compost per una c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula mixta, civil i militar, que integra experts i representants nacionals de l\'ex\xc3\xa8rcit i de les administracions de defensa en missi\xc3\xb3 especial i funcionaris especialistes del Consell, i dirigit per un militar del m\xc3\xa0xim rang (general o almirall) designat pel Consell a proposta de l\'Alt Representant. Es tracta d\'un \xc3\xb2rgan permanent amb rang departamental i els seus treballs es reparteixen entre les seves diferents seccions i direccions.\n_START_SECTION_\nSitCen\n_START_PARAGRAPH_\nEl Centre Conjunt de Situacions per a l\'An\xc3\xa0lisi d\'Intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia (SitCen) \xc3\xa9s el centre o cos conjunt d\'an\xc3\xa0lisi d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia de la Uni\xc3\xb3 Europea en el si del qual cooperen les ag\xc3\xa8ncies i serveis d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia dels estats membres que hi participen, i que constitueix el servei d\'informaci\xc3\xb3 central de l\'Alt Representant de la Uni\xc3\xb3. Es troba org\xc3\xa0nicament integrat en l\'estructura del Servei Europeu d\'Acci\xc3\xb3 Exterior, i les seves funcions s\'emmarquen essencialment en l\'\xc3\xa0mbit de la pol\xc3\xadtica exterior i de seguretat comuna, en particular en els assumptes de la defensa._NEWLINE_El SitCen, que se situa al servei de l\'Alt Representant de la Uni\xc3\xb3 per Afers Estrangers i Pol\xc3\xadtica de Seguretat, est\xc3\xa0 encap\xc3\xa7alat per un director nomenat per aquell. Actualment es tracta del diplom\xc3\xa0tic franc\xc3\xa8s Patrice Bergamini. La seva seu provisional se situa a l\'edifici Justus Lipsius, seu del Consell a Brussel\xc2\xb7les.\n_START_SECTION_\nInstitut d\'Estudis i de Seguretat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Institut d\'Estudis de Seguretat (ISS, per les seves sigles en angl\xc3\xa8s), \xc3\xa9s una ag\xc3\xa8ncia de la Uni\xc3\xb3 Europea ubicada a Par\xc3\xads i que funciona en el marc de la Pol\xc3\xadtica Europea de Seguretat Comuna (PESC). El seu objectiu \xc3\xa9s ajudar a crear una cultura europea comuna de seguretat i contribuir al debat estrat\xc3\xa8gic oferint la millor interf\xc3\xadcie possible entre responsables europeus i els diversos cercles d\'especialistes no oficials. Les activitats de l\'Institut s\'orienten a l\'an\xc3\xa0lisi de dades i la formulaci\xc3\xb3 de les recomanacions necess\xc3\xa0ries per a l\'aplicaci\xc3\xb3 de les pol\xc3\xadtiques de la UE._NEWLINE_L\'Institut t\xc3\xa9 car\xc3\xa0cter aut\xc3\xb2nom i llibertat intel\xc2\xb7lectual, cosa que significa que no representa ni defensa cap inter\xc3\xa8s nacional particular. Les seves activitats, plantejades de manera col\xc2\xb7lectiva i amb una "orientaci\xc3\xb3 europea", concerneixen l\'estudi d\'assumptes que cada estat membre sol abordar per separat; aix\xc3\xb2 permet exercir una cr\xc3\xadtica constructiva a l\'actual Pol\xc3\xadtica Comuna de Seguretat i Defensa (PCSD)._NEWLINE_El portugu\xc3\xa8s \xc3\x81lvaro de Vasconcelos ha estat el director de l\'Institut des de l\'1 de maig del 2007.\n_START_SECTION_\nEscola de Seguretat i Defensa\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Escola Europea de Seguretat i Defensa (EESD) \xc3\xa9s una xarxa d\'institucions acad\xc3\xa8miques conformada el 2008 en l\'\xc3\xa0mbit de la pol\xc3\xadtica comuna de seguretat i defensa de la Uni\xc3\xb3 Europea per tal de posar en com\xc3\xba les pr\xc3\xa0ctiques d\'ensenyament i formaci\xc3\xb3 civil i militar dels estats membres, facilitant d\'aquesta manera la interconnexi\xc3\xb3 i la m\xc3\xbatua comprensi\xc3\xb3 entre les diferents inst\xc3\xa0ncies nacionals d\'aprenentatge en l\'\xc3\xa0mbit de la defensa, aix\xc3\xad com la seva progressiva aproximaci\xc3\xb3.'