b'\n_START_ARTICLE_\nCivilitzaci\xc3\xb3 de Caral\n_START_PARAGRAPH_\nLa civilitzaci\xc3\xb3 de Caral, Caral-Supe o Norte Chico fou una societat complexa precolombina que tenia fins a trenta grans centres de poblaci\xc3\xb3 a la que ara \xc3\xa9s la regi\xc3\xb3 del Norte Chico, entre el litoral central i septentrional del Per\xc3\xba. \xc3\x89s la civilitzaci\xc3\xb3 coneguda m\xc3\xa9s antiga d\'Am\xc3\xa8rica i un dels sis llocs on la civilitzaci\xc3\xb3 es va originar per separat en el m\xc3\xb3n antic. Prosper\xc3\xa0 entre el segle\xc2\xa0xxx\xc2\xa0aC i segle\xc2\xa0xviii\xc2\xa0aC. El nom de Caral prov\xc3\xa9 de la ciutat sagrada de Caral, un important jaciment arqueol\xc3\xb2gic situat a la vall del Supe, on tamb\xc3\xa9 es troben altres jaciments d\'aquesta civilitzaci\xc3\xb3. La societat complexa de Caral aparegu\xc3\xa9 un mil\xc2\xb7lenni despr\xc3\xa9s dels sumeris a Mesopot\xc3\xa0mia i preced\xc3\xad la civilitzaci\xc3\xb3 olmeca de Mesoam\xc3\xa8rica en gaireb\xc3\xa9 dos mil\xc2\xb7lennis._NEWLINE_En termes arqueol\xc3\xb2gics, la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral \xc3\xa9s una cultura precer\xc3\xa0mica de l\'Arcaic Tard\xc3\xa0 precolomb\xc3\xad; no tenia cer\xc3\xa0mica i no s\'hi han observat gaires manifestacions d\'art. L\'assoliment m\xc3\xa9s impressionant en fou l\'arquitectura monumental, que inclou grans terraplens per elevar-hi construccions i fer-hi places circulars enfonsades. Els indicis arqueol\xc3\xb2gics assenyalen l\'\xc3\xbas de la tecnologia t\xc3\xa8xtil i, possiblement, l\'adoraci\xc3\xb3 de s\xc3\xadmbols comuns de D\xc3\xa9u, activitats recurrents en cultures andines precolombines posteriors. Se suposa que era necessari un govern sofisticat per dirigir aquesta antiga societat. Encara queden preguntes sobre la seva organitzaci\xc3\xb3, en particular sobre l\'impacte dels recursos alimentaris en la pol\xc3\xadtica._NEWLINE_Des de la d\xc3\xa8cada del 1940, com a m\xc3\xadnim, els arque\xc3\xb2legs ja sabien que hi havia jaciments arqueol\xc3\xb2gics a la zona. Les primeres investigacions es dugueren a terme a Aspero, un jaciment a la costa identificat el 1905, i m\xc3\xa9s tard ja es treball\xc3\xa0 terra endins a llocs com Caral._NEWLINE_No va ser fins al final de la d\xc3\xa8cada de 1990 que un grup d\'arque\xc3\xb2legs peruans, liderats per Ruth Shady Sol\xc3\xads, obtingueren per primera vegada informaci\xc3\xb3 extensa sobre la civilitzaci\xc3\xb3 amb investigacions a Caral. Un article del 2001 a la revista Science sobre les investigacions de Caral i un altre del 2004 a la revista Nature que explicava el treball de camp a una zona m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia i inclo\xc3\xafa datacions basades en el radiocarboni revelaren la gran import\xc3\xa0ncia d\'aquesta civilitzaci\xc3\xb3 i suscitaren un gran inter\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria i geografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Per\xc3\xba and\xc3\xad \xc3\xa9s una de les sis zones del m\xc3\xb3n on s\'ha determinat que hi ha hagut un desenvolupament aut\xc3\xb2cton de la civilitzaci\xc3\xb3, una de les dues de l\'hemisferi occidental, juntament amb Mesoam\xc3\xa8rica. La civilitzaci\xc3\xb3 de Caral ha endarrerit l\'horitz\xc3\xb3 de societats complexes a la zona peruana en m\xc3\xa9s de mil anys, ja que la cultura Chav\xc3\xadn, circa 900 aC, havia estat considerada durant anys la primera civilitzaci\xc3\xb3 de la zona. De fet, encara \xc3\xa9s citada com a tal en alguns documents no especialitzats._NEWLINE_El descobriment de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral tamb\xc3\xa9 ha portat el focus d\'investigaci\xc3\xb3 que estava situat als Andes (on es troben els principals empla\xc3\xa7aments de la cultura Chav\xc3\xadn i del posterior imperi Inca) a les zones litorals del Per\xc3\xba. La zona de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral se situa entre el litoral central i septentrional del pa\xc3\xads, entre uns 150 i 200\xc2\xa0km al nord de Lima, m\xc3\xa9s o menys limitada per la vall del Lur\xc3\xadn al sud i la vall del Casma al nord. Compr\xc3\xa8n les valls de quatre rius litorals: Huaura, Supe, Pativilca i Fortaleza. Els jaciments coneguts es concentren al voltant dels tres darrers, que comparteixen una mateixa plana litoral. Les tres valls principals cobreixen tan sols 1.800\xc2\xa0km\xc2\xb2, i la recerca ha posat l\'accent en la densitat dels centres de poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_El litoral peru\xc3\xa0 \xc3\xa9s una zona on sembla \xc2\xabimprobable, fins i tot aberrant\xc2\xbb que s\'hagu\xc3\xa9s de produir el desenvolupament \xc2\xabprist\xc3\xad\xc2\xbb de la civilitzaci\xc3\xb3, en comparaci\xc3\xb3 amb altres bressols de la civilitzaci\xc3\xb3. \xc3\x89s extremament \xc3\xa0rid, limitat per dues ombres orogr\xc3\xa0fiques (causades pels Andes a l\'est i pels vents alisis del Pac\xc3\xadfic a l\'oest). A la regi\xc3\xb3 hi ha m\xc3\xa9s de cinquanta rius que porten aigua del desgel and\xc3\xad. L\'expansi\xc3\xb3 del regadiu a partir d\'aquestes fonts d\'aigua es considera decisiva en l\'aparici\xc3\xb3 de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral; tota l\'arquitectura monumental de diversos jaciments s\'ha trobat a prop de canals de rec._NEWLINE_Les proves de dataci\xc3\xb3 basada en el carboni-14 de Jonathan Haas et al. indicaren que 10 de les 95 mostres preses a les zones de Pativilca i Fortaleza dataven d\'abans del 3500 aC; la m\xc3\xa9s antiga, del 9210 aC, ofereix \xc2\xabindicacions limitades\xc2\xbb d\'assentaments humans durant l\'era de l\'Arcaic Primerenc precolomb\xc3\xad. Dues dates del 3700 aC s\'associen amb arquitectura comunal, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s probable que siguin an\xc3\xb2males. \xc3\x89s a partir del 3200 aC que \xc3\xa9s clara la pres\xc3\xa8ncia d\'assentaments humans a gran escala i de construccions comunals. Mann, compendiant la bibliografia existent el 2005, suggereix que \xc2\xabun temps abans del 3200 aC, i possiblement abans del 3500 aC\xc2\xbb \xc3\xa9s la data del comen\xc3\xa7ament del per\xc3\xadode formatiu de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral. Tamb\xc3\xa9 destaca que la data m\xc3\xa9s antiga associada a una ciutat \xc3\xa9s el 3500 aC, a Huaricanga (ciutat situada a la vall del riu Fortaleza, que \xc3\xa9s la vall m\xc3\xa9s septentrional), segons les datacions de Haas._NEWLINE_Les datacions de Haas corresponents al principi del tercer mil\xc2\xb7lenni aC suggereixen que els centres de poblaci\xc3\xb3 de la costa i de l\'interior es desenvoluparen en paral\xc2\xb7lel. Malgrat aix\xc3\xb2, del 2500 al 2000 aC, durant el per\xc3\xadode de m\xc3\xa0xima expansi\xc3\xb3, la poblaci\xc3\xb3 i el desenvolupament clarament es despla\xc3\xa7aren cap a l\'interior. Aix\xc3\xad, sembla que el desenvolupament m\xc3\xa9s important es produ\xc3\xad en grans nuclis interiors com ara Caral, tot i que encara depenien del peix i el marisc de la costa. Les dates de l\'apogeu de la civilitzaci\xc3\xb3 estan en conson\xc3\xa0ncia amb les obtingudes per Shady a Caral, que mostren habitaci\xc3\xb3 del 2627 aC al 2020 aC. Tanmateix, que les zones costaneres i les interiors es desenvolupessin conjuntament segueix essent discutit (vegeu la seg\xc3\xbcent secci\xc3\xb3)._NEWLINE_Cap al 1800 aC, la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la decad\xc3\xa8ncia a mesura que apareixien nous centres de poblaci\xc3\xb3 al sud i al nord de la costa, aix\xc3\xad com, a l\'est, dins la serralada dels Andes. \xc3\x89s possible que l\'agricultura basada en el regadiu, clau de l\'\xc3\xa8xit de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral, contribu\xc3\xads tamb\xc3\xa9 a encaminar-la a la fi. Un investigador afirma que \xc2\xabquan aquesta civilitzaci\xc3\xb3 entra a la decad\xc3\xa8ncia, comencen a apar\xc3\xa8ixer grans canals a zones llunyanes del nord. La gent es traslladava cap a terres m\xc3\xa9s f\xc3\xa8rtils i portava el seu coneixement del regadiu.\xc2\xbb Aix\xc3\xb2 seria mil anys abans del naixement de la seg\xc3\xbcent gran cultura peruana, la cultura Chav\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nLa costa mar\xc3\xadtima i l\'interior agr\xc3\xadcola\n_START_PARAGRAPH_\nLa recerca sobre la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral continua amb moltes preguntes sense respondre. El debat est\xc3\xa0 obert respecte a dues q\xc3\xbcestions relacionades: el grau en qu\xc3\xa8 l\'aparici\xc3\xb3 de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral es bas\xc3\xa0 en l\'aprofitament dels aliments del mar i la relaci\xc3\xb3 precisa que hi havia entre les poblacions de la costa i de l\'interior.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3 coneguda\n_START_PARAGRAPH_\nL\'alimentaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia dels membres de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral ja s\'ha comen\xc3\xa7at a perfilar. Al jaciment de la ciutat de Caral, les plantes domesticades i comestibles que ha identificat Shady s\xc3\xb3n algunes esp\xc3\xa8cies de carabasseres i lleguminoses, l\xc3\xbacuma, guaiaba, Inga feuillei i moniato. Haas et al. tamb\xc3\xa9 han identificat aquestes plantes estudiant jaciments de m\xc3\xa9s al nord, i a m\xc3\xa9s han trobat alvocats i esp\xc3\xa8cies de Canna. Tamb\xc3\xa9 hi havia un component significant de peix i marisc, tant a la costa com terra endins. Shady fa constar que \xc2\xables restes animals s\xc3\xb3n quasi exclusivament d\'animals marins\xc2\xbb a Caral, com ara clo\xc3\xafsses, musclos i grans quantitats de seitons i sardines. Que els seitons es consumien terra endins \xc3\xa9s clar, per\xc3\xb2 tot i aix\xc3\xad Haas diu que \xc2\xabels animals i algues marins no semblen formar una part important de l\'alimentaci\xc3\xb3 en els jaciments no costaners, situats terra endins\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHip\xc3\xb2tesi de l\'origen mar\xc3\xadtim de la civilitzaci\xc3\xb3 andina\n_START_PARAGRAPH_\nEl paper dels aliments del mar a la civilitzaci\xc3\xb3 ha suscitat debat. Es va dur a terme for\xc3\xa7a treball de camp a la regi\xc3\xb3 litoral d\'Aspero abans que es conegu\xc3\xa9s el gran abast i la interconnexi\xc3\xb3 de la civilitzaci\xc3\xb3. En un article del 1973, Michael E. Moseley confirm\xc3\xa0 la manca de cer\xc3\xa0miques a Aspero que ja havia estat observada, i dedu\xc3\xad que els monticles del jaciment eren plataformes de terra artificials. Per\xc3\xb2 l\'afirmaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s agosarada que sostingu\xc3\xa9 fou que una economia de subsist\xc3\xa8ncia mar\xc3\xadtima (consum de peix i marisc) havia estat la base de la societat i la clau del seu creixement primerenc, una teoria que m\xc3\xa9s tard es defin\xc3\xad com l\'\xc2\xaborigen mar\xc3\xadtim de la civilitzaci\xc3\xb3 andina\xc2\xbb. Aquesta hip\xc3\xb2tesi estava en desacord amb el consens acad\xc3\xa8mic que l\'origen de les civilitzacions estava basat en l\'agricultura intensiva, particularment d\'almenys d\'un tipus de cereal. Aix\xc3\xb2 s\'havia considerat durant molt de temps una condici\xc3\xb3 essencial per l\'aparici\xc3\xb3 de les societats complexes. La hip\xc3\xb2tesi de Moseley s\'ha debatut i s\'ha posat en dubte (al\xc2\xb7legant, per exemple, que s\'havia sobreestimat tant la quantitat d\'aliments mar\xc3\xadtims com la seva aportaci\xc3\xb3 cal\xc3\xb2rica), per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 ha estat tractada com a versemblant en treballs com ara el sumari de Mann del 2005._NEWLINE_Concomitant la hip\xc3\xb2tesi de la subsist\xc3\xa8ncia mar\xc3\xadtima, hi ha la idea d\'un possible domini de la zona immediatament adjacent a la costa sobre la zona m\xc3\xa9s interior. Aquesta idea va perdre for\xc3\xa7a quan es va descobrir l\'enorme magnitud Caral, una ciutat interior. Complementant l\'article del 1997 en qu\xc3\xa8 Shady datava l\'antiguitat de Caral, un reportatge del 2001 a la revista Science posava \xc3\xa8mfasi en el predomini de l\'agricultura i tamb\xc3\xa9 indicava que Caral podia ser el centre urb\xc3\xa0 m\xc3\xa9s antic del Per\xc3\xba (i de tota Am\xc3\xa8rica). Aix\xc3\xad, la idea que la civilitzaci\xc3\xb3 podia haver comen\xc3\xa7at adjacent a la costa va anar perdent la versemblan\xc3\xa7a. De fet, un arque\xc3\xb2leg explic\xc3\xa0 que \xc2\xabm\xc3\xa9s que antecedents costaners de les ciutats monumentals interiors, el que hi ha s\xc3\xb3n pobles costaners sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits dels nuclis monumentals interiors\xc2\xbb._NEWLINE_Aquestes afirmacions van ser respostes r\xc3\xa0pidament per Sandweiss i Moseley, que van observar que Caral, tot i ser el jaciment precer\xc3\xa0mic m\xc3\xa9s gran i complex, no era el m\xc3\xa9s antic. Admetien la import\xc3\xa0ncia de l\'agricultura per la ind\xc3\xbastria i per millorar l\'alimentaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 seguien defensant \xc2\xabel destacable paper dels recursos mar\xc3\xadtims en l\'inici de la civilitzaci\xc3\xb3 andina\xc2\xbb. Actualment, hi ha consens acad\xc3\xa8mic que els nuclis interiors tenien poblacions significativament m\xc3\xa9s grans, i que, com que hi havia molta m\xc3\xa9s gent al llarg dels quatre rius que a la costa, els primers havien de ser dominants. La pregunta \xc3\xa9s quina de les zones es va desenvolupar abans i cre\xc3\xa0 el model que permet\xc3\xa9 el desenvolupament subseg\xc3\xbcent. Haas rebutja que el desenvolupament mar\xc3\xadtim en llocs a la costa fos previ, i apunta a un desenvolupament contemporani basant-se en les seves datacions. D\'altra banda, Moseley segueix conven\xc3\xa7ut que la poblaci\xc3\xb3 costanera d\'Aspero \xc3\xa9s el nucli m\xc3\xa9s antic i que la seva subsist\xc3\xa8ncia mar\xc3\xadtima va servir com a base per la civilitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEl cot\xc3\xb3 i la pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nSembla probable que el cot\xc3\xb3 (de l\'esp\xc3\xa8cie Gossypium barbadense) proporcion\xc3\xa9s el domini de la zona interior (tant si aquesta es va desenvolupar abans, com contempor\xc3\xa0niament o despr\xc3\xa9s que la costa). Tot i no ser comestible, era la planta m\xc3\xa9s conreada a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral, ja que era necess\xc3\xa0ria per fabricar tant les xarxes de pescar (que al seu torn prove\xc3\xafen recursos mar\xc3\xadtims) com els productes t\xc3\xa8xtils. Haas assenyala que \xc2\xabel control del cot\xc3\xb3 permet a una classe governant beneficiar-se dels avantatges dels teixits en forma de roba, bosses, embolcalls i ornaments\xc2\xbb. Est\xc3\xa0 disposat a acceptar la paradoxa de la depend\xc3\xa8ncia m\xc3\xbatua: \xc2\xabEls residents de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral necessitaven els recursos mar\xc3\xadtims per obtenir prote\xc3\xafnes i els pescadors necessitaven el cot\xc3\xb3 per fer les xarxes de pescar\xc2\xbb. Aix\xc3\xad doncs, identificar el cot\xc3\xb3 com un recurs important produ\xc3\xaft a l\'interior no resol l\'assumpte sobre l\'origen de la civilitzaci\xc3\xb3. Moseley argumenta, per exemple, que els centres mar\xc3\xadtims m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2spers podrien haver-se endinsat a les valls per trobar cot\xc3\xb3. La relaci\xc3\xb3 existent entre el cot\xc3\xb3 i la pol\xc3\xadtica segueix sense con\xc3\xa8ixer-se._NEWLINE_Independentment de la situaci\xc3\xb3 dels recursos mar\xc3\xadtims, el desenvolupament d\'aquesta civilitzaci\xc3\xb3 encara \xc3\xa9s remarcable per l\'aparent abs\xc3\xa8ncia d\'un aliment b\xc3\xa0sic: els cereals. Tot i que el blat de moro va ser la columna vertebral de la dieta de les seg\xc3\xbcents civilitzacions precolombines i que els cereals s\'han convertit en un cultiu essencial arreu del m\xc3\xb3n, no s\'han trobat indicis del seu cultiu a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral. Moseley va trobar un nombre redu\xc3\xaft de panotxes de blat de moro el 1973 a Aspero (que ja s\'havien vist al jaciment a les d\xc3\xa8cades del 1940 i 1950) per\xc3\xb2 des de llavors ha considerat la troballa \xc2\xabproblem\xc3\xa0tica\xc2\xbb. Altres investigadors no tenen const\xc3\xa0ncia de cap cereal.\n_START_SECTION_\nGovern i organitzaci\xc3\xb3 social\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Mann, els cacicats de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral eren sistemes \xc2\xabgaireb\xc3\xa9 del cert teocr\xc3\xa0tics, per\xc3\xb2 no brutalment\xc2\xbb. A les zones de construccions hi ha indicis de festeigs, que podrien haver incl\xc3\xb2s m\xc3\xbasica i segurament alcohol, la qual cosa suggereix l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una elit capa\xc3\xa7 de mobilitzar i gratificar la poblaci\xc3\xb3. El grau d\'autoritat centralitzada \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de determinar, per\xc3\xb2 els patrons de construcci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nics s\xc3\xb3n indicatius d\'una elit que, almenys en certs llocs i en certs moments, exercia un poder considerable: mentre que part de l\'arquitectura monumental es va construir progressivament, altres edificis, com ara els dos terraplens principals de Caral, sembla que es van bastir en una o dues fases intenses de construcci\xc3\xb3. Com a prova addicional del control centralitzat, Haas assenyala les restes de magatzems de pedres grosses descobertes a Upaca, al Pativilca, com a emblema del control de les autoritats de recursos vitals com el cot\xc3\xb3._NEWLINE_Haas suggereix que els patrons de mobilitzaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa0 d\'obra que revela la investigaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica assenyalen l\'aparici\xc3\xb3 original del govern hum\xc3\xa0, la qual cosa nom\xc3\xa9s ha ocorregut a un altre lloc del m\xc3\xb3n, Sumer (i tamb\xc3\xa9, si es compta com a cas separat de Caral, a Mesoam\xc3\xa8rica). Mentre que en altres casos la idea de govern hauria estat manllevada o copiada, en aquest petit grup el govern el van inventar. Altres arque\xc3\xb2legs han rebutjat aquestes afirmacions titllant-les d\'exagerades._NEWLINE_Quan investiga m\xc3\xa9s profundament els fonaments d\'un hipot\xc3\xa8tic govern, Haas suggereix tres grans poders per les societats complexes primerenques: el poder econ\xc3\xb2mic, l\'ideol\xc3\xb2gic i el f\xc3\xadsic. Segons Haas, els dos primers s\xc3\xb3n presents a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral.\n_START_SECTION_\nComer\xc3\xa7 i poder econ\xc3\xb2mic\n_START_PARAGRAPH_\nL\'autoritat econ\xc3\xb2mica hauria ragut en el control de les plantes comestibles, del cot\xc3\xb3 i de les relacions comercials associades, amb el poder centrat a les poblacions interiors. Haas introdueix la hip\xc3\xb2tesi que l\'abast d\'aquesta base del poder econ\xc3\xb2mic podria haver-se est\xc3\xa8s considerablement: a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral nom\xc3\xa9s hi ha dos nuclis costaners confirmats (Aspero i Bandurria) i possiblement dos m\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 s\'han trobat xarxes de pesca de cot\xc3\xb3 i plantes domesticades al llarg de tota la costa peruana. \xc3\x89s possible que els nuclis interiors m\xc3\xa9s importants de la zona fossin el centre d\'una \xc3\xa0mplia xarxa de comer\xc3\xa7 regional centrada en aquests recursos. La revista Discover, citant Shady, presenta una vida comercial rica i variada: \xc2\xab[Caral] exportava els seus productes i els d\'Aspero a comunitats distants a canvi d\'importacions ex\xc3\xb2tiques: petxines de Spondylus de la costa de l\'Equador, rics colorants de la serralada andina, rap\xc3\xa8 al\xc2\xb7lucinogen de la conca amaz\xc3\xb2nica.\xc2\xbb At\xc3\xa8s l\'encara limitat abast de les investigacions a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral, aquestes afirmacions s\'haurien de tractar d\'hip\xc3\xb2tesis. Altres informes de les investigacions de Shady assenyalen que Caral comerciava amb comunitats de la selva, de m\xc3\xa9s a l\'interior del continent, i possiblement amb habitants de les muntanyes.\n_START_SECTION_\nPoder ideol\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\nEl poder ideol\xc3\xb2gic dels l\xc3\xadders es basava en l\'aparent acc\xc3\xa9s a les de\xc3\xaftats i a all\xc3\xb2 sobrenatural. Hi ha pocs indicis de religi\xc3\xb3 a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral: s\'ha trobat una imatge de Viracocha, una figura amb caputxa i ullals, en una carabassa (carabassa assecada i buidada) que data del 2250 aC. Viracocha, el D\xc3\xa9u de les Vares, \xc3\xa9s una de les divinitats m\xc3\xa9s importants de les cultures andines posteriors. Segons Winifred Creamer la troballa podria indicar l\'adoraci\xc3\xb3 de s\xc3\xadmbols comuns de d\xc3\xa9us. Com en gran part de les investigacions a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral, la naturalesa i la import\xc3\xa0ncia de la troballa han estat q\xc3\xbcestionades per altres investigadors._NEWLINE_L\'acte de la construcci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica i el manteniment tamb\xc3\xa9 hauria pogut formar part de l\'experi\xc3\xa8ncia religiosa: un proc\xc3\xa9s cerimonial i d\'exaltaci\xc3\xb3 comunit\xc3\xa0ria. Shady va anomenar Caral \xc2\xabla ciutat sagrada\xc2\xbb: el centre d\'inter\xc3\xa8s socioecon\xc3\xb2mic i pol\xc3\xadtic era en els temples, que es remodelaven peri\xc3\xb2dicament, amb significants holocausts vinculats a les remodelacions.\n_START_SECTION_\nPoder f\xc3\xadsic\n_START_PARAGRAPH_\nHaas nota l\'abs\xc3\xa8ncia de qualsevol indici de bases de poder f\xc3\xadsiques, \xc3\xa9s a dir, de construccions defensives. No hi ha senyals de guerres "de cap mena ni a cap nivell durant el per\xc3\xadode precer\xc3\xa0mic". No hi ha signes de viol\xc3\xa8ncia com ara cossos mutilats o edificacions cremades, i els patrons constructius no s\xc3\xb3n mai defensius. El desenvolupament d\'un govern complex en l\'abs\xc3\xa8ncia de guerra contrasta amb la teoria arqueol\xc3\xb2gica, que diu que els grups humans basats en el parentiu es desfan i es formen grups m\xc3\xa9s grans i complexos com \xc2\xabestats\xc2\xbb quan han de defensar recursos sovint escassos. La terra arable, sobretot pel cot\xc3\xb3, era un recurs vital, per\xc3\xb2 sembla que l\'estat i la civilitzaci\xc3\xb3 no es van desenvolupar per cap necessitat de defensa ni b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica.\n_START_SECTION_\nJaciments i arquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEls jaciments de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral destaquen per l\'excepcional densitat col\xc2\xb7lectiva, aix\xc3\xad com per les mides individuals. Haas assenyala que la densitat de nuclis en una zona tan petita \xc3\xa9s \xc3\xbanica al m\xc3\xb3n per a una civilitzaci\xc3\xb3 emergent. Durant el tercer mil\xc2\xb7lenni aC, la zona de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral podia haver estat l\'\xc3\xa0rea m\xc3\xa9s densament poblada del m\xc3\xb3n (exceptuant, potser, el nord de la Xina)._NEWLINE_Les valls del Supe, el Pativilca i el Fortaleza tenen cadascuna diversos jaciments arqueol\xc3\xb2gics, mentre que a la vall del Huaura nom\xc3\xa9s n\'hi ha un. Les exploracions innovadores de 1973 a Aspero, a la part m\xc3\xa9s baixa de la vall del Supe, indicaven un jaciment d\'unes 13\xc2\xa0ha. L\'estudi del jaciment assenyalava una vasta activitat de construcci\xc3\xb3 prehist\xc3\xb2rica. S\'hi troben feixes de petita escala i tamb\xc3\xa9 plataformes de ma\xc3\xa7oneria m\xc3\xa9s sofisticades. Hi \xc2\xabpodrien haver\xc2\xbb fins a onze plataformes artificials. Moseley les anomena \xc2\xabPlataformes de Labor Corporativa\xc2\xbb, ja que tenen una mida, disseny i materials i t\xc3\xa8cniques de construcci\xc3\xb3 que haurien requerit una m\xc3\xa0 d\'obra organitzada._NEWLINE_L\'exploraci\xc3\xb3 dels rius de m\xc3\xa9s al nord don\xc3\xa0 a con\xc3\xa8ixer jaciments d\'entre 10 i 100\xc2\xa0ha. Es descobriren entre un i set grans terraplens \xe2\x80\x94pir\xc3\xa0mides rectangulars amb terrasses\xe2\x80\x94, amb unes dimensions que van dels 3.000\xc2\xa0m\xc2\xb3 fins als 100.000\xc2\xa0m\xc2\xb3. Shady assenyala que la zona central de Caral, amb arquitectura monumental, cobreix una superf\xc3\xadcie de poc m\xc3\xa9s de 65\xc2\xa0ha. En aquest jaciment tamb\xc3\xa9 es descobriren sis terraplens, nombrosos monticles m\xc3\xa9s petits, dues places circulars enfonsades i una varietat d\'arquitectura residencial._NEWLINE_Les obres arquitect\xc3\xb2niques monumentals es constru\xc3\xafen amb pedra de pedrera i de riu. Els treballadors haurien transportat el material fins a les construccions fent servir bosses de senill (shicra), algunes de les quals s\'han preservat. Roger Atwood, de la revista Archaeology descriu el proc\xc3\xa9s: \xc2\xabEx\xc3\xa8rcits d\'obrers devien recollir una herba alta i duradora, coneguda com a shicra, a les muntanyes de damunt la ciutat, per fer unes bosses de malla d\xc3\xa8bil que omplien de pedres, i amb aquestes bosses anaven reblint els espais de darrere els successius murs de contenci\xc3\xb3 de les pir\xc3\xa0mides escalonades\xc2\xbb._NEWLINE_D\'aquesta manera, la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral assol\xc3\xad un formidable \xc3\xa8xit arquitect\xc3\xb2nic. El terrapl\xc3\xa8 m\xc3\xa9s gran de Caral, la Pir\xc3\xa1mide Mayor, mesura 160 per 150\xc2\xa0m i fa 18\xc2\xa0m d\'al\xc3\xa7\xc3\xa0ria. La BBC, en un reportatge sobre l\'article de Shady del 2001, afirma que els treballadors haurien sigut \xc2\xabpagats o obligats\xc2\xbb a treballar en projectes centralitzats d\'aquesta mena, i que les anxoves assecades haurien pogut servir de moneda. Mann assenyala la \xc2\xabideologia, carisma i refor\xc3\xa7 h\xc3\xa0bilment programat\xc2\xbb dels l\xc3\xadders.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament i tecnologies absents\n_START_PARAGRAPH_\nEls models de desenvolupament de la civilitzaci\xc3\xb3 comuns d\'Eur\xc3\xa0sia i el de la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral tenen difer\xc3\xa8ncies notables. A Caral, hi ha una abs\xc3\xa8ncia total de cer\xc3\xa0mica en tot el per\xc3\xadode. La BBC observa que devien rostir els aliments que conreaven, ja que no tenien olles, cassoles ni cap altre recipient per bullir-los. La manca de cer\xc3\xa0mica va acompanyada de l\'abs\xc3\xa8ncia d\'art que s\'hagi conservat. En conversa amb Mann, Alvaro Ruiz assenyala: "A la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral gaireb\xc3\xa9 no tenim cap mostra d\'art visual: cap escultura, cap gravat ni baix relleu i gaireb\xc3\xa9 cap pintura ni cap dibuix, els interiors s\xc3\xb3n completament nus. Tot el que veiem s\xc3\xb3n aquests monticles immensos, i productes t\xc3\xa8xtils."_NEWLINE_Mentre que la manca de cer\xc3\xa0mica sembla an\xc3\xb2mala, la pres\xc3\xa8ncia de productes t\xc3\xa8xtils \xc3\xa9s intrigant. La troballa a Caral de quipus (o khipus), objectes d\'\xc3\xbas mnemot\xc3\xa8cnic fets amb cordes, podria significar que hi havia un sistema d\'escriptura o "proto-escriptura". Mann public\xc3\xa0 el descobriment a Science el 2005, per\xc3\xb2 Shady no l\'ha descrit ni n\'ha informat formalment. L\'\xc3\xbas exacte del quipu en aquesta cultura andina i en altres de posteriors ha sigut debatut \xc3\xa0mpliament. Al principi es creia que era un simple estri mnemot\xc3\xa8cnic usat per recordar informaci\xc3\xb3 num\xc3\xa8rica, com ara el recompte d\'articles comprats i venuts. Han sorgit indicis que el quipu tamb\xc3\xa9 podria haver enregistrat informaci\xc3\xb3 logogr\xc3\xa0fica com ho fa l\'escriptura. La recerca en aquest tema s\'ha centrat en la mostra molt m\xc3\xa9s gran de quipus, uns pocs centenars, que daten de l\'\xc3\xa8poca incaica; el quipu de Caral continua sent singular i sense desxifrar._NEWLINE_Hi ha hagut altres troballes suggestives. Si b\xc3\xa9 hi ha una abs\xc3\xa8ncia aparent d\'arts visuals, la gent hauria tocat m\xc3\xbasica instrumental: s\'han descobert trenta-dues flautes, elaborades a partir d\'os de pelic\xc3\xa0. La cara lasciva de Viracocha \xc3\xa9s un altre element que espera explicaci\xc3\xb3. Aquestes troballes arqueol\xc3\xb2giques, tot i que encara fragment\xc3\xa0ries, corresponen als patrons de civilitzacions andines posteriors i poden indicar que la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral feia de model. Juntament amb les troballes espec\xc3\xadfiques, Mann destaca "la preemin\xc3\xa8ncia de l\'intercanvi de b\xc3\xa9ns en una \xc3\xa0mplia \xc3\xa0rea, la inclinaci\xc3\xb3 per projectes c\xc3\xadvics col\xc2\xb7lectius i festius, i l\'alta valoraci\xc3\xb3 dels teixits i les tecnologies t\xc3\xa8xtils" a la civilitzaci\xc3\xb3 de Caral com a patrons que es repetirien m\xc3\xa9s tard en el bressol peru\xc3\xa0 de civilitzacions.'