b'\n_START_ARTICLE_\nAbu Dis\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les diverses teories sobre l\'origen del nom afirma que prov\xc3\xa9 de la paraula llatina boddens, que significa \xc2\xabt\xc3\xadmid\xc2\xbb o \xc2\xabmodest\xc2\xbb. Una segona teoria afirma que prov\xc3\xa9 del grec deca, al\xc2\xb7ludint al seu car\xc3\xa0cter de "Mare de D\xc3\xa9u llogarets". Una tercera versi\xc3\xb3 afirma que deriva d\'ad dissa, en refer\xc3\xa8ncia al dens bosc que existia en el lloc abans de ser talat en temps del Mandat Brit\xc3\xa0nic de Palestina.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAbu Dis est\xc3\xa0 situat en un lloc hist\xc3\xb2ric envoltat per profundes valls. S\'han trobat restes d\'edificis antics, cisternes, premses de vi i coves, una d\'elles amb un columbari. Tamb\xc3\xa9 s\'han trobat peces de cer\xc3\xa0mica del per\xc3\xadode rom\xc3\xa0 tard\xc3\xa0 i del per\xc3\xadode bizant\xc3\xad. El llogaret va n\xc3\xa9ixer a el lloc on l\'assentament rom\xc3\xa0 de Beta Budison es va trobar anteriorment._NEWLINE_El moment exacte del naixement d\'Abu Dis es desconeix, per\xc3\xb2 hi ha certesa que ja existia abans de l\'any 1187. La majoria dels seus habitants s\xc3\xb3n descendents de tribus \xc3\xa0rabs n\xc3\xb2mades.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca otomana\n_START_PARAGRAPH_\nAbu Dis va ser un dels pobles m\xc3\xa9s poblats del sanjak de Jerusalem durant el segle XVI, arribant a aconseguir diversos centenars d\'habitants. El blat i l\'ordi eren els principals cultius productius, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es produ\xc3\xafen ra\xc3\xafms, olives, arbres fruiters, mongetes i productes de cabres i abelles. L\'Imperi Otom\xc3\xa0 garantia a una s\xc3\xa8rie de descendents de Salad\xc3\xad que vivien al poble un ter\xc3\xa7 dels ingressos obtinguts del gra. Els homes adults del poble pagaven un total de 6.250 ak\xc3\xa7e en impostos anuals, una xifra molt menor que la d\'altres pobles d\'una grand\xc3\xa0ria similar en el sanjak com Beit Jala, Ein Karim o Deir Dibwan. Aix\xc3\xb2 podria indicar que Abu Dis era menys pr\xc3\xb2sper, o b\xc3\xa9 que tenia menys habitants no musulmans._NEWLINE_A l\'octubre de 1553, Shaykh Sa\'d al-Din al-Sharafi al-Maliki va ser nomenat administrador del waqf del poble, si b\xc3\xa9 va ser reempla\xc3\xa7at en 1554 per Muhammad al-Fakhuri a petici\xc3\xb3 de tres importants ve\xc3\xafns que s\'havien queixat al cad\xc3\xad de Jerusalem. Va romandre en aquest lloc fins a 1563. Cap a 1596, Abu Dis apareixia en el registre d\'impostos otom\xc3\xa0 com a part de la n\xc3\xa0hiya d\'al-Quds, al liw\xc3\xa0 hom\xc3\xb2nim. Tenia una poblaci\xc3\xb3 de 80 llars musulmanes i pagava imposats per blat, ordi, oliveres, vinyes, arbres fruiters, cabres i/o ruscs d\'abella._NEWLINE_En 1838, l\'expedici\xc3\xb3 de Robinson i Smith va marcar que Abu Dis era un poblat musulm\xc3\xa0 que formava part de la zona d\'el-Wadiyeh, a l\'est de Jerusalem._NEWLINE_L\'explorador franc\xc3\xa8s Victor Gu\xc3\xa9rin pensava que Abu Dis era id\xc3\xa8ntica a l\'antiga Bahurim, per\xc3\xb2 actualment aquesta associaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s acceptada. Quan Gu\xc3\xa9rin va visitar el poble en 1870 va advertir una casa m\xc3\xa9s gran i m\xc3\xa9s alta que les altres que pertanyia al xeic local. Un llistat oficial otom\xc3\xa0 de localitats d\'aproximadament el mateix any certificava que Abu Dis tenia 52 cases i una poblaci\xc3\xb3 de 326 habitants, encara que les xifres de poblaci\xc3\xb3 inclo\xc3\xafen solament als homes._NEWLINE_Prop de la vella mesquita del poble, coneguda localment com a Maqam Salah ad-Din, hi ha una tomba amb una l\xc3\xa0pida de marbre, amb un poema escrit en \xc2\xabelegant [caligrafia] naskhi\xc2\xbb, que data de 1878._NEWLINE_En 1883, el Survey of Western Palestine del Palestine Exploration Fund la va descriure com un \xc2\xabpoble de grand\xc3\xa0ria mitjana en una posici\xc3\xb3 excel\xc2\xb7lent a la part alta d\'una cresta aplanada, amb profundes valls a la seva al voltant. El subministrament d\'aigua prov\xc3\xa9 de cisternes. Cap a l\'oest hi ha tombes excavades en la roca.\xc2\xbb_NEWLINE_A la fi del segle XIX, el xeic d\'Abu Dis, Rasheed Erekat, prometia garantir la seguretat dels pelegrins i turistes europeus en el seu viatge cap a Jeric\xc3\xb3 i el riu Jord\xc3\xa0. Segons un viatger d\'aquella \xc3\xa8poca, \xc2\xabl\'\xc3\xbanica manera de completar el viatge al Jord\xc3\xa0 [...] [\xc3\xa9s] pagant el tribut establert al xeic d\'Abu Dees. Aquest home t\xc3\xa9 el privilegi de treure-li uns setze x\xc3\xadlings a cada viatger que baixa a Jeric\xc3\xb3. Enviar\xc3\xa0 a un home, possiblement el seu propi fill, perqu\xc3\xa8 t\'acompanyi [...] exhibint unes belles vestimentes i armat amb espasa i rev\xc3\xb2lver.\xc2\xbb_NEWLINE_En 1896, la poblaci\xc3\xb3 d\'Abu Dis rondava les 600 persones.\n_START_SECTION_\nMandat brit\xc3\xa0nic de Palestina\n_START_PARAGRAPH_\nEn un cens dut a terme en 1922 per les autoritats del Mandat Brit\xc3\xa0nic de Palestina, Abu Diz tenia una poblaci\xc3\xb3 de 1.029 habitants, tots ells musulmans, que va augmentar en el cens de 1931 fins a les 1.297, encara totes elles musulmanes, que vivien en 272 cases._NEWLINE_Segons un estudi oficial de terra i poblaci\xc3\xb3, la poblaci\xc3\xb3 havia tornat a  cr\xc3\xa9ixer en 1945 fins als 1.940 habitants, tots ells musulmans, i el seu terreny municipal s\'estenia per 27.896 d\xc3\xbanams (27,896\xc2\xa0km\xc2\xb2), segons un estudi oficial de terra i poblaci\xc3\xb3. D\'aquests, 4.981 d\xc3\xbanams s\'utilitzaven per a cereals, mentre que 158 d\xc3\xbanams estaven considerats s\xc3\xb2l urb\xc3\xa0._NEWLINE_Entre 1922 i 1947, la poblaci\xc3\xb3 d\'Abu Dis va cr\xc3\xa9ixer un 110%. No obstant aix\xc3\xb2, la ciutat va sofrir enormes danys pel terratr\xc3\xa8mol de Jeric\xc3\xb3 de 1927. Totes les cases es van veure afectades i totes les cisternes es van esquerdar. At\xc3\xa8s que Abu Dis depenia de l\'aigua de pluja per al seu prove\xc3\xafment d\'aigua, les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies del terratr\xc3\xa8mol van ser molt greus. En canvi, al Azariyeh (Bet\xc3\xa0nia), a tan sols mig quil\xc3\xb2metre de dist\xc3\xa0ncia, va sofrir escassos danys.\n_START_SECTION_\nOcupaci\xc3\xb3 jordana\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la Resoluci\xc3\xb3 194 de l\'Assemblea General de l\'ONU de 1948, Abu Dis havia de ser la ciutat m\xc3\xa9s oriental del corpus separatum establert per la zona de Jerusalem. No obstant aix\xc3\xb2, des del comen\xc3\xa7ament de la guerra araboisraeliana de 1948, i despr\xc3\xa9s de l\'armistici de 1949, Abu Dis va quedar sota un r\xc3\xa8gim d\'ocupaci\xc3\xb3 jordana.\n_START_SECTION_\nOcupaci\xc3\xb3 israeliana\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la Guerra dels Sis Dies en 1967, tant Abu Dis com la resta de Cisjord\xc3\xa0nia, la Franja de Gaza, Jerusalem Est i els Alts del Golan romanen sota ocupaci\xc3\xb3 israeliana. En el cens israeli\xc3\xa0 de 1967, el poble tenia una poblaci\xc3\xb3 de 2.640 habitants. Des de la signatura dels Acords d\'Oslo en 1995, gaireb\xc3\xa9 tota la zona urbanitzada d\'Abu Dis (un 14,8% del total de la superf\xc3\xadcie municipal) se situa a la denominada "Zona B", amb jurisdicci\xc3\xb3 civil de l\'Autoritat Nacional Palestina per\xc3\xb2 sota control militar israeli\xc3\xa0, mentre que la zona agr\xc3\xadcola i els terrenys sense edificar (un 85,2% del total) es troben en "Zona C", sota control militar i administratiu israeli\xc3\xa0, i on no es permet l\'edificaci\xc3\xb3 de nous habitatges. La majoria de les oficines de l\'Autoritat Nacional Palestina responsables para dels assumptes de Jerusalem es troben en Abu Dis._NEWLINE_En 1981 Israel va confiscar uns 800 d\xc3\xbanams de terres d\'Abu Dis per construir un abocador per a la ciutat de Jerusalem i altres ciutats properes. De fet, Israel ha confiscat terrenys municipals d\'Abu Dis per construir els assentaments israelians de Ma\'ale Adumim (creat en 1975 amb l\'expropiaci\xc3\xb3 d\'1.031 d\xc3\xbanams) i \'Mizpe Yedude (1980, 348 d\xc3\xbanams expropiats). L\'assentament de Ma\'ale Adumim \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa9s grans constru\xc3\xafts per Israel en contra del dret internacional, i abasta vuit grans blocs d\'assentaments. D\'altra banda, el denominat com a pla I1 preveu la creaci\xc3\xb3 d\'un nou assentament en el terreny municipal d\'Abu Dis i d\'altres municipis lim\xc3\xadtrofs que acabaria d\'a\xc3\xafllar Jerusalem de la resta de Cisjord\xc3\xa0nia i, per tant, allunyaria la possibilitat d\'un acord de pau sobre la base de dos estats. El pla I1 suposar\xc3\xa0 l\'expropiaci\xc3\xb3 d\'uns altres 881 d\xc3\xbanams del municipi d\'Abu Dis, la qual cosa l\'acabar\xc3\xa0 limitant el terme municipal a la zona urbanitzada. A m\xc3\xa9s, en 2007, l\'ex\xc3\xa8rcit israeli\xc3\xa0 va anunciar la construcci\xc3\xb3 d\'una nova carretera que allunyaria el tr\xc3\xa0fic palest\xc3\xad de les rodalies de Ma\'ale Adunim, per a aix\xc3\xb2 seria necess\xc3\xa0ria la confiscaci\xc3\xb3 d\'altres 387 d\xc3\xbanams de terres de tres municipis cisjordans, sent un d\'ells Abu Dis. El 2 d\'abril de 2012, el diari israeli\xc3\xa0 Haaretz va revelar els plans per a la construcci\xc3\xb3 d\'un nou assentament israeli\xc3\xa0 en terrenys municipals d\'Abu Dis. En realitat, ja l\'any 2000 una s\xc3\xa8rie d\'estudiants religiosos jueus i membres del Kn\xc3\xa9set havien pres un pujol pertanyent a residents d\'Abu Dis, l\'havien voltat i l\'havien comen\xc3\xa7at a plantar amb oliveres en preparaci\xc3\xb3 de l\'assentament de Kidmat Zion, el que finalment seria aprovat en 2012._NEWLINE_Una batalla campal de 10 hores va tenir lloc en Abu Dis el 24 de febrer de 1994, quan l\'ex\xc3\xa8rcit israeli\xc3\xa0 va intentar emboscar dos activistes palestins. Un d\'ells va morir i l\'altre va resultar ferit. Bilal \'Ali Khalil \'Afaneh, natural d\'Abu Dis, va morir per trets de les forces de seguretat israelianes el 29 de setembre de l\'any 2000. Tenia 25 anys, es trobava a l\'Esplanada de les Mesquites i no participava en cap tipus d\'enfrontament. El 24 d\'octubre de 2001, un jove de 20 anys anomenat Marwan Halbiya passejava pel carrer en Abu Dis quan un jeep de l\'ex\xc3\xa8rcit israeli\xc3\xa0 va creuar el carrer; un grup de joves van comen\xc3\xa7ar a llan\xc3\xa7ar-li pedres i els soldats van respondre amb foc real, matant a Marwan a l\'instant. Muhammad Feisal Abu Nil, un membre de la policia palestina de 28 anys i resident a Abu Dis, va morir el 14 de mar\xc3\xa7 de 2002 durant una incursi\xc3\xb3 israeliana a Ramal\xc2\xb7lah. L\'11 d\'agost de 2002, uns soldats israelians van ferir a un treballador palest\xc3\xad en un control militar en Abu Dis, al que van disparar per trobar "sospit\xc3\xb3s" el paquet de menjar que portava. Al novembre de 2003, una jove refugiada de 23 anys anomenada Hind Suloman Shrateha, estudiant de 5\xc3\xa8 curs de Medicina a la Universitat Al Quds, estava esperant un taxi quan soldats israelians van comen\xc3\xa7ar a llan\xc3\xa7ar gas lacrimogen. Afectada d\'una malaltia card\xc3\xadaca cr\xc3\xb2nica, va requerir els serveis d\'una ambul\xc3\xa0ncia que va ser detinguda durant 30 minuts pels soldats abans que es crid\xc3\xa9s a una segona ambul\xc3\xa0ncia, aquesta vegada israeliana. Quan finalment va arribar a l\'hospital, va romandre 17 dies en coma abans de morir el 2 de desembre de 2003._NEWLINE_El 9 de maig de 2004, un jove de 18 anys d\'Abu Dis anomenat Fadi Sh\'alan Khader Bahar va morir pels trets de la policia de fronteres israeliana. L\'incident va tenir lloc quan membres d\'aquest cos policial van obrir foc contra un grup de civils que, segons l\'ONG israeliana B\'Tselem, no participaven en cap enfrontament. El seu cos va romandre durant molt temps al lloc a causa dels continus trets de la policia de fronteres._NEWLINE_Durant l\'anomenada Intifada dels ganivets, que va donar comen\xc3\xa7ament en 2015, Mazen Hassan Ahmad \'Ireibah, de 35 anys, va morir el 3 de desembre de 2015 per trets de soldats israelians despr\xc3\xa9s d\'haver disparat ell mateix a un civil i a un soldat, ferint al primer de gravetat i al segon lleument El 20 de juliol de 2017, Mohammad Lafi, de 18 anys, va morir en Abu Dis per un tret en el pit realitzat per les forces de seguretat israelianes en el context de les massives protestes contra la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de detectors de metalls a les portes de la Mesquita d\'Al-Aqsa. L\'endem\xc3\xa0 passat, un altre jove d\'Abu Dis moria de nou abatut durant protestes dutes a terme en la ve\xc3\xafna Al Azariyeh. Es deia Yousif Kashur i tenia 23 anys.\n_START_SECTION_\nHipot\xc3\xa8tica capital de Palestina\n_START_PARAGRAPH_\nDurant les negociacions de pau en el context dels Acords d\'Oslo de 1995, Israel va proposar situar a Abu Dis la futura capital de l\'Estat de Palestina en substituci\xc3\xb3 de Jerusalem Est, la capital oficialment proclamada pels palestins. La proximitat pel que fa a la Ciutat Vella de Jerusalem (amb prou feines dos quil\xc3\xb2metres), el fet que part de la ciutat estigui dins del terme municipal de Jerusalem i el seu enquadrament oficial dins de Cisjord\xc3\xa0nia la feien una opci\xc3\xb3 plausible, si b\xc3\xa9 m\xc3\xa9s propera a la postura israeliana (que mantindria l\'actual Jerusalem al complet) que a la palestina, a la qual fins i tot es va proposar canviar el nom d\'Abu Dis per Al Quds (Jerusalem en \xc3\xa0rab). Finalment, l\'assassinat de Isaac Rabin i l\'acc\xc3\xa9s al poder de Benjamin Netanyahu, entre altres successos, van donar fi a les negociacions de pau i, a dia d\'avui, no es considera una opci\xc3\xb3 viable. De fet, l\'any 2000, Ahmed Qurei (en aquells dies ministre de comer\xc3\xa7 palest\xc3\xad i ori\xc3\xbcnd d\'Abu Dis) va ordenar la construcci\xc3\xb3 d\'un edifici parlamentari que podria albergar el Consell Legislatiu Palest\xc3\xad, per\xc3\xb2 el projecte mai va arribar a acabar-se. El mur de separaci\xc3\xb3 que Israel va construir < Abu Dis transcorre a uns pocs metres de la ubicaci\xc3\xb3 d\'aquest edifici.\n_START_SECTION_\nMur de separaci\xc3\xb3 israeli\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl 13 de gener de 2004, Israel va comen\xc3\xa7ar a construir el mur de separaci\xc3\xb3 israeliana a Cisjord\xc3\xa0nia. El recorregut del mur va partir Abu Dis en dos, travessant el camp de futbol de la Universitat Al-Quds, separant a unes 35 fam\xc3\xadlies del municipi i a\xc3\xafllant-ls de Jerusalem (a l\'est de la l\xc3\xadnia verda), la qual cosa ha dificultat l\'acc\xc3\xa9s als serveis de Jerusalem per als habitants d\'Abu Dis que manquin d\'un perm\xc3\xads especial. Quan es completi la construcci\xc3\xb3 del mur, la ciutat estar\xc3\xa0 envoltada per est per tres dels seus quatre costats (est, nord i oest) i uns 11,095 quil\xc3\xb2metres quadrats de la superf\xc3\xadcie municipal (un 47% del total) quedaran apartats del nucli urb\xc3\xa0. A m\xc3\xa9s, limitar\xc3\xa0 en gran manera l\'expansi\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica del municipi, que es veur\xc3\xa0 obligat a cr\xc3\xa9ixer verticalment. L\'Oficina de les Nacions Unides per a la Coordinaci\xc3\xb3 d\'Assumptes Humanitaris afirma que el mur afecta greument a l\'acc\xc3\xa9s a escoles, hospitals i llocs de treball dels habitants d\'Abu Dis. Abans de la seva construcci\xc3\xb3, es podia arribar d\'Abu Dis a Jerusalem en 10 minuts; una vegada aixecat el mur, es triga m\xc3\xa9s d\'una hora a arribar._NEWLINE_El mur tamb\xc3\xa9 ha perm\xc3\xa8s a Israel l\'annexi\xc3\xb3 d\'uns 6.000 d\xc3\xbanams (6 quil\xc3\xb2metres quadrats) de terra cultivable del total de 28.332 d\xc3\xbanums pertanyents al municipi d\'Abu Dis, a part dels 800 d\xc3\xbanams requerits per a la construcci\xc3\xb3 de la barrera pr\xc3\xb2piament dita. Israel mant\xc3\xa9 que el tra\xc3\xa7at del mur est\xc3\xa0 dictat per motius per seguretat, no per consideracions pol\xc3\xadtiques. La Cort Internacional de Just\xc3\xadcia va declarar en 2004 la il\xc2\xb7legalitat del mur israeli\xc3\xa0 i va instar al seu total desmantellament.\n_START_SECTION_\nPlets per la propietat de la terra\n_START_PARAGRAPH_\nEl Cliff Hotel propietat de la fam\xc3\xadlia Ayyad d\'Abu Dis, ha estat el centre d\'una disputa legal en els tribunals israelians. Els amos van realitzar una demanda per detenir l\'expropiaci\xc3\xb3 de l\'hotel, constru\xc3\xaft a mitjan anys cinquanta. El cas est\xc3\xa0 relacionat amb l\'aplicaci\xc3\xb3 de la Llei de Propietat Absent, que permet a l\'Estat d\'Israel expropiar les propietats d\'aquelles persones que visquin en un pa\xc3\xads que Israel consideri com a enemic. Un dictamen del Tribunal Suprem d\'Israel al febrer de 2010 es va mostrar incapa\xc3\xa7 de decidir si aquesta llei \xc3\xa9s aplicable a les propietats a Jerusalem Est que pertanyin a persones que resideixen als territoris palestins ocupats. El govern de Noruega ha mostrat obertament el seu suport a la fam\xc3\xadlia Ayyad. En 2012 es va publicar a Noruega un llibre sobre la lluita de l\'amo de l\'hotel, Ali Ayyad, i de la seva esposa noruega per retenir la propietat del seu hotel.'