b'\n_START_ARTICLE_\nEnsayo de un crimen\n_START_SECTION_\nLa pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula\n_START_PARAGRAPH_\nUn home disposa, gr\xc3\xa0cies a una capsa de m\xc3\xbasica m\xc3\xa0gica, del poder de fer morir les dones simplement desitjant la seva mort: si imagina degollar, afusellar o escanyar la seva v\xc3\xadctima, aquesta mor efectivament degollada, afusellada o escanyada alguns instants m\xc3\xa9s tard._NEWLINE_D\'una factura ja una mica passada de moda per a l\'\xc3\xa8poca, "Ensayo d\'un crimen" \xc3\xa9s una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula manllevada, interpretaci\xc3\xb3 una mica quallada, realitzaci\xc3\xb3 comuna i sense imaginaci\xc3\xb3; i potser basant-se en l\'atmosfera molt encotillada del mitj\xc3\xa0 que descriu, la bona societat mexicana dels anys 50. Per la seva forma, fa pensar en l\'estil que tenien les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules europees vint anys abans. \xc3\x89s tanmateix pr\xc3\xa9stec del perfum de sobrenaturalisme que \xc3\xa9s la marca de la majoria de les obres de Bu\xc3\xb1uel.\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nArchibald de la Cruz, en una cambra d\'hospital, conta la seva infantesa a una infermera. Som llavors a l\'\xc3\xa8poca de la revoluci\xc3\xb3. La seva infermera li explica que la seva capsa de m\xc3\xbasica pertanyia a un rei que tenia el poder de matar qualsevol, posant-la en marxa. El petit Archibald ho vol verificar. Posa en marxa el mecanisme de la capsa i la infermera rep una pilota al coll i mor. La monja es nega a sentir-ne m\xc3\xa9s. Archibald li diu que la matar\xc3\xa0 i treu una navalla d\'afaitar._NEWLINE_Fuig i es mata caient a la caixa de l\'ascensor. Archibald va llavors a un magistrat per acusar-se del crim i li fa el relat de la seva exist\xc3\xa8ncia. Un dia, ja adult, veu una jove que est\xc3\xa0 a punt de comprar la capsa de m\xc3\xbasica de la seva infantesa amb un joier. Aconsegueix recomprar-la. Tornant a casa, es talla a la cara afaitant-se. La vista de la sang li recorda de seguida la mort de la seva infermera i t\xc3\xa9 una imperiosa necessitat de matar. El mateix vespre, observa una parella que coneix en una sala de jocs. L\'home i la dona discuteixen. Ella marxa sola i t\xc3\xa9 un accident de cotxe sense gravetat. Archibald proposa acompanyar-la, per\xc3\xb2 passa per casa per agafar una navalla d\'afaitar. Una vegada a la casa de la dona, prepara el seu crim. Per\xc3\xb2 el marit torna i es reconcilia amb la seva esposa._NEWLINE_Contrariat, Archibald se\'n va. L\'endem\xc3\xa0 al mat\xc3\xad, s\'entera que la parella de la vetlla ha discutit de nou i que la dona s\'ha su\xc3\xafcidat tallant-se el coll. M\xc3\xa9s tard, en un cabaret a la moda, troba la dona que havia estat a punt de comprar la seva capsa de m\xc3\xbasica i intenta seduir-la. Archibald va al lloc de la cita que li ha fixat i comprova que la jove no \xc3\xa9s all\xc3\xa0 m\xc3\xa9s que sota la forma d\'un maniqu\xc3\xad de cera. Assabentant-se que posa regularment per a la confecci\xc3\xb3 d\'aquests maniquins, va al taller de cera, la veu i la convida a casa seva._NEWLINE_Ella arriba i descobreix que ha comprat el seu maniqu\xc3\xad. Ignora que t\xc3\xa9 el prop\xc3\xb2sit de matar-la, despr\xc3\xa9s d\'incinerar-la al seu forn a cer\xc3\xa0mica. Archibald es prepara per passar a l\'acci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 la jove s\'ha burlat d\'ell. Ha donat cita a la casa a un grup de turistes dels quals s\'encarrega. Boig de r\xc3\xa0bia, Archibald crema el maniqu\xc3\xad. Despr\xc3\xa9s es decideix a casar-se amb una jove, Carlotta, per tal de curar-se de les seves obsessions. Descobrint que t\xc3\xa9 un amant, es prepara per assassinar la dona en la nit de noces._NEWLINE_No t\xc3\xa9 temps. \xc3\x89s morta pels trets de rev\xc3\xb2lver del seu amant. Archibald t\xc3\xa9 una depressi\xc3\xb3 ansiosa. Es troba l\'hospital, on la monja ha mort per la seva culpa. El magistrat, despr\xc3\xa9s d\'haver escoltat aquestes confessions, declara que no es pot detenir tota la gent que t\xc3\xa9 ganes de matar alg\xc3\xba, si no la meitat de la humanitat seria a la pres\xc3\xb3. Deixa marxar Archibald, que llan\xc3\xa7ar\xc3\xa0 la capsa de m\xc3\xbasica en un estany. Archibald comprova llavors que \xc3\xa9s incapa\xc3\xa7 matar un insecte i troba la dona de la qual ha cremat el doble en cera. Marxen tots dos, agafats del bra\xc3\xa7.\n_START_SECTION_\nMet\xc3\xa0fores i significacions amagades\n_START_PARAGRAPH_\nEnsayo d\'un crimen  \xc3\xa9s una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula d\'entom\xc3\xb2leg. Luis Bu\xc3\xb1uel observa el seu obs\xc3\xa9s amb una precisi\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica i descriu cada fase de la neurosi d\'aquest \xc3\xbaltim, la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sencera evolucionant segons un proc\xc3\xa9s quasi mec\xc3\xa0nic d\'una gran sofisticaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aquesta obra que escruta la pulsi\xc3\xb3 d\'homicidi d\'un home \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una reflexi\xc3\xb3 c\xc3\xa0ustica sobre la impot\xc3\xa8ncia sexual i una s\xc3\xa0tira fero\xc3\xa7 de la gran burgesia mexicana. D\'altra banda, darrere cada v\xc3\xadctima s\'amaga un emblema f\xc3\xa0cilment identificable: la infermera (l\'educaci\xc3\xb3), la monja (la religi\xc3\xb3), la dona rica i desocupada (la burgesia) i la falsa verge que busca un bon matrimoni (la hipocresia). Nom\xc3\xa9s la dona que treballa per subvenir a les seves necessitats, i assegura aix\xc3\xad la seva independ\xc3\xa8ncia, pot eludir aquest joc de massacre. Treballa amb el seu esperit (guia per a turistes) i el seu cos (model per a maniquins de cera). Sap posar en escena les situacions i fa prova d\'una certa llibertat sexual._NEWLINE_Darrere  Ensayo d\'un crimen  \xc3\xa9s enunciada una celebraci\xc3\xb3 de la llibertat individual, del qual Bu\xc3\xb1uel sembla dir-nos que no \xc3\xa9s accessible m\xc3\xa9s que a la condici\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via de saber on comen\xc3\xa7a el somni i on acaba la realitat. El problema d\'Archibald, els desigs d\'homicidi del qual no s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s que criaturades, ignora l\'exist\xc3\xa8ncia d\'aquesta frontera._NEWLINE_ Ensayo d\'un crimen \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s surrealista de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Luis Bu\xc3\xb1uel des de L\'\xc3\xa2ge d\'or; encara que aquest surrealisme resideixi m\xc3\xa9s en l\'esperit que en la forma. En efecte, aquesta \xc3\xbaltima \xc3\xa9s d\'una sobrietat que limita amb la banalitat, cosa que ofereix un estrany contrapunt a la dem\xc3\xa8ncia i a les manies de l\'heroi.'