b'\n_START_ARTICLE_\nGuiu I de Flandes\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva joventut va ser marcada per la lluita fratricida entre la casa de Dampierre (ell i els seus cosins germans) i la casa d\'Avesnes (els seus germans uterins, majors) per a la possessi\xc3\xb3 dels comtats de Flandes i d\'Hainaut. Despr\xc3\xa9s de deu anys de guerra, el comprom\xc3\xads proposat pel rei Llu\xc3\xads IX de Fran\xc3\xa7a el 1246 va ser finalment aprovat (1256), per\xc3\xb2 els conflictes ja havien costat tres anys de la seva llibertat a Guiu, presoner dels calabossos holandesos despr\xc3\xa9s de la batalla de Westkapelle, a l\'antiga illa de Walcheren, el juliol ( 1253). Guiu, proclamat comte per la seva mare Marguerida de Constantinoble el mateix any, ho va ser efectivament a l\'abdicaci\xc3\xb3 d\'aquesta (1279) morta poc despr\xc3\xa9s._NEWLINE_El 1263, va comprar a Baldu\xc3\xad II de Courtenay els drets d\'aquest sobre el marquesat de Namur. Enric V de Luxemburg havia conquerit el feu de Namur, i Guiu va intentar reconquerir-lo. Finalment, un tractat de pau va reconciliar els dos enemics: Guiu es va casar amb la filla d\'Enric, a qui aquest \xc3\xbaltim cedia tots els seus drets sobre Namur._NEWLINE_Va acompanyar a sant Llu\xc3\xads a l\'\xc3\x80frica (1270)._NEWLINE_Afavorint com els seus predecessors la ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil flamenca i el comer\xc3\xa7 vital de la llana amb Anglaterra, intentant controlar les finances locals, va xocar amb el patriciat urb\xc3\xa0, que es va fer recolzar de manera cada vegada m\xc3\xa9s directa pels reis de Fran\xc3\xa7a, Felip III, i despr\xc3\xa9s sobretot Felip IV. De rebot, el com\xc3\xba de les ciutats es va mostrar un aliat fidel de Guiu de Dampierre i de la seva dinastia. _NEWLINE_La temptativa de casar la seva filla Filipina amb Eduard, fill del rei d\'Anglaterra, va servir de pretext a la intervenci\xc3\xb3 militar dels Capets i a la conquesta (batalla de Furnes 1297) i l\'ocupaci\xc3\xb3 de Flandes per Felip IV (1300- 1302), el seu senyor feudal. _NEWLINE_Guiu de Dampierre va ser empresonat. Per\xc3\xb2 la reacci\xc3\xb3 patri\xc3\xb2tica dels comuns (el de Bruges sobretot dirigit per Pieter de Coninck, amb suport dels nombrosos fills de Guiu, va expulsar als francesos ("La Matinada de Bruges", divendres 18 de maig de 1302). La cavalleria francesa va ser aixafada per la "pi\xc3\xa9taille" flamenca a Courtrai (batalla dels Esperons d\'Or 11 de juliol de 1302). _NEWLINE_Felip IV el Bell va prendre la seva revenja a la batalla de Mons-en-P\xc3\xa9v\xc3\xa8le (18 d\'agost de 1304), per\xc3\xb2 Guiu de Dampierre, alliberat, havia deixat ja la realitat del poder al seu fill gran Robert. _NEWLINE_Per honorar una paraula donada, Guiu es va constituir de nou presoner i va morir captiu a Compi\xc3\xa8gne (1305).\n_START_SECTION_\nBalan\xc3\xa7 hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nVesc de Dampierre deixa el record d\'un comte ancorat en el feudalisme, en la seva accepci\xc3\xb3 ideal, realista quant al seu intervencionisme en el comer\xc3\xa7 i la ind\xc3\xbastria, que fonamentaven la prosperitat del comtat, per\xc3\xb2 incapa\xc3\xa7 d\'oposar-se al pragmatisme dels Capets, que jugaven h\xc3\xa0bilment al seu avantatge els principis feudals per estendre la seva pot\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_Gran guerrer i model de cavaller, aquest comte de Flandes \xc3\xa9s honorat i aplaudit per Jacques Bretel en el seu "Torneig de Chauvency".'