b'\n_START_ARTICLE_\nCol\xc3\xb2nia de la Costa d\'Ivori\n_START_PARAGRAPH_\nLa col\xc3\xb2nia de la Costa d\'Ivori fou una entitat francesa separada primer (1893-1895) i despr\xc3\xa9s part de l\'\xc3\x80frica Occidental Francesa (1895-1960) que va substituir al Protectorat de la Costa d\'Ivori.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nCinc estats importants van florir a Costa d\'Ivori abans de l\'arribada dels europeus. El musulm\xc3\xa0 Imperi Kong va ser establert pels juula a principis del segle XVIII a la regi\xc3\xb3 centre-nord habitada pel senufos, que havien fugit l\'islamitzaci\xc3\xb3 en el marc de l\'Imperi de Mali. Kong es va convertir en un pr\xc3\xb2sper centre de l\'agricultura, el comer\xc3\xa7 i l\'artesania, per\xc3\xb2 la diversitat \xc3\xa8tnica i la disc\xc3\xb2rdia religiosa van debilitar gradualment el regne. La ciutat de Kong va ser destru\xc3\xafda el 1895 per Samori Tur\xc3\xa9._NEWLINE_El regne  abron de Gyaaman es va establir al segle XVII per un grup akan (els abrons), que havien fugit de l\'emergent confederaci\xc3\xb3 aixanti de Asanteman en el que \xc3\xa9s l\'actual Ghana. Des del seu assentament al sud de Bonduku (Bondoukou) els abrons van estendre gradualment la seva hegemonia sobre els dyula a Bonduku, que eren emigrants recents des de la ciutat mercat de Begho. Bonduku va esdevenir un important centre de comer\xc3\xa7 i de l\'Islam. Estudiosos alcor\xc3\xa0nics del regne van atreure a estudiants d\'arreu de l\'\xc3\x80frica occidental. A la meitat del segle XVII en el centre-est de la Costa d\'Ivori, altres grups akan que fugien dels aixantis van establir un regne baul\xc3\xa9 a Sakasso i dos regnes agnis a Ind\xc3\xa9ni\xc3\xa9 i Sanwi._NEWLINE_El baules, igual que els aixanti, van desenvolupar una estructura pol\xc3\xadtica i administrativa altament centralitzada sota tres successius governants. Finalment, es va dividir en cacicats m\xc3\xa9s petits. Tot i la ruptura del seu regne, els baules va resistir fortament a la submissi\xc3\xb3 als francesos. Els descendents dels governants dels regnes agnis van tractar de conservar la seva identitat separada molt temps despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia de Costa d\'Ivori; encara el 1969, Sanwi va tractar de trencar amb Costa d\'Ivori i formar un regne independent. El rei actual de Sanwi \xc3\xa9s Nana Amon Ndoufou V (des de 2002).\n_START_SECTION_\nL\'establiment del govern franc\xc3\xa8s; protectorat\n_START_PARAGRAPH_\nEn comparaci\xc3\xb3 amb la ve\xc3\xafna Ghana, Costa d\'Ivori va patir poc el comer\xc3\xa7 d\'esclaus, els esclavistes i vaixells mercants europeus prefereixen altres \xc3\xa0rees al llarg de la costa amb millors ports. La travessia europea registrada m\xc3\xa9s primerenca d\'\xc3\x80frica occidental va ser fet pels portuguesos el 1482. El primer assentament franc\xc3\xa8s de l\'\xc3\x80frica Occidental, Saint Louis, va ser fundat en la meitat del segle XVII al Senegal, mentre que aproximadament a la mateix temps, els holandesos van cedir als francesos un assentament a l\'Illa de Gor\xc3\xa9e, davant de Dakar. Una missi\xc3\xb3 francesa va ser establerta el 1637 a Assinie prop de la frontera amb la Costa d\'Or (actual Ghana). La superviv\xc3\xa8ncia d\'Assinie fou prec\xc3\xa0ria i els francesos no van estar fermament establerts a Costa d\'Ivori fins a la meitat del segle XIX quan es van signar tractats amb els reietons  Grand Bassam i Assinie, pel que el seu territori va esdevenir un protectorat franc\xc3\xa8s. Exploradors, missioners, empreses comercials, i soldats van estendre gradualment l\'\xc3\xa0rea sota control franc\xc3\xa8s cap a l\'interior de la regi\xc3\xb3. La "pacificaci\xc3\xb3" no es va dur a terme fins a 1915._NEWLINE_L\'activitat al llarg de la costa va estimular l\'inter\xc3\xa8s europeu en el seu interior, sobretot al llarg dels dos grans rius, el Senegal i el N\xc3\xadger. L\'exploraci\xc3\xb3 francesa de l\'\xc3\x80frica occidental va comen\xc3\xa7ar en la segona meitat del segle XIX, per\xc3\xb2 es va moure lentament, basada m\xc3\xa9s en la iniciativa individual que en la pol\xc3\xadtica del govern. A la d\xc3\xa8cada de 1840, els francesos va signar tractats amb els governants locals d\'\xc3\x80frica occidental  que van permetre als francesos per construir llocs fortificats al llarg del Golf de Guinea per servir com a centres comercials permanents._NEWLINE_Els primers establiments francesos a Costa d\'Ivori inclouen el d\'Assinie i el de Grand Bassam, que va esdevenir la primera capital del territori. Els tractats suposaven la sobirania francesa dels llocs, i privilegis comercials a canvi de taxes ("coutumes") pagats anualment als governants locals per a l\'\xc3\xbas de la terra. La disposici\xc3\xb3 no va ser del tot satisfact\xc3\xb2ria per als francesos, perqu\xc3\xa8 el comer\xc3\xa7 era limitat i sovint van sorgir malentesos sobre les obligacions del tractat. No obstant aix\xc3\xb2, el govern franc\xc3\xa8s mantingu\xc3\xa9 els tractats, amb l\'esperan\xc3\xa7a d\'ampliar el comer\xc3\xa7._NEWLINE_Fran\xc3\xa7a tamb\xc3\xa9 volia mantenir una pres\xc3\xa8ncia a la regi\xc3\xb3 per frenar la creixent influ\xc3\xa8ncia dels brit\xc3\xa0nics al llarg de la costa del Golf de Guinea. Els francesos van construir bases navals per mantenir allunyats als comerciants que no fossin francesos i va comen\xc3\xa7ar una conquesta sistem\xc3\xa0tica de l\'interior. (Aix\xc3\xb2 es va aconseguir nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s d\'una llarga guerra en la d\xc3\xa8cada de 1890 contra els mandings, sobretot de G\xc3\xa0mbia. La guerra de guerrilles dels baules i altres grups orientals van continuar fins a 1917. _NEWLINE_La derrota de Fran\xc3\xa7a en la Guerra Franco-prussiana el 1871 i la posterior annexi\xc3\xb3 per Alemanya de la prov\xc3\xadncia francesa d\'Als\xc3\xa0cia-Lorena van causar que el govern franc\xc3\xa8s abandon\xc3\xa9s les seves ambicions colonials i retir\xc3\xa9s les seves guarnicions militars de la seva part de l\'\xc3\x80frica occidental i dels llocs comercials francesos, deixant-los a cura dels comerciants residents. El lloc de comer\xc3\xa7 a Grand Bassam, a Costa d\'Ivori es va deixar en la cura d\'un carregador de Marsella, Arthur Verdier, que en 1878 va ser nomenat Resident dels Establiments Francesos de la Costa d\'ivori _NEWLINE_En 1886, per recolzar les seves demandes d\'ocupaci\xc3\xb3 efectiva, Fran\xc3\xa7a va assumir novament el control directe dels seus llocs de operacions costaneres de l\'\xc3\x80frica occidental i es va embarcar en un programa accelerat d\'exploraci\xc3\xb3 a l\'interior. En 1887, el tinent Louis-Gustave Binger va comen\xc3\xa7ar un viatge de dos anys que va travessar parts de l\'interior de la Costa d\'Ivori. Cap al final del viatge havia signat quatre tractats que establien protectorats francesos a Costa d\'Ivori. Tamb\xc3\xa9 el 1887, l\'agent de Verdier, Marcel Treich-Lapl\xc3\xa8ne, va negociar cinc acords addicionals que s\'estenien influ\xc3\xa8ncia francesa des de la cap\xc3\xa7alera de la conca del riu N\xc3\xadger a trav\xc3\xa9s de Costa d\'Ivori.\n_START_SECTION_\nCol\xc3\xb2nia francesa\n_START_PARAGRAPH_\nA finals de la d\xc3\xa8cada de 1880, Fran\xc3\xa7a havia establert el control de les regions costaneres de Costa d\'Ivori, i el 1889 la Gran Bretanya va recon\xc3\xa8ixer la sobirania francesa a la zona. Aquest mateix any, Fran\xc3\xa7a anomenava  a Treich-Lapl\xc3\xa8ne governador titular del territori. En 1893, Costa d\'Ivori es va convertir en una col\xc3\xb2nia francesa, i despr\xc3\xa9s el capit\xc3\xa0 Binger va ser nomenat governador. Acords amb Lib\xc3\xa8ria el 1892 i amb el Regne Unit en 1893 van determinar els l\xc3\xadmits oriental i occidental de la col\xc3\xb2nia, per\xc3\xb2 el l\xc3\xadmit nord no es va fixar fins a 1947, a causa dels esfor\xc3\xa7os realitzats pel govern franc\xc3\xa8s per unir parts d\'Alt Volta (actual Burkina Faso ) i Sudan Franc\xc3\xa8s (actual Mali) a Costa d\'Ivori per raons econ\xc3\xb2miques i administratives._NEWLINE_L\'objectiu principal de Fran\xc3\xa7a era estimular la producci\xc3\xb3 d\'exportacions. Caf\xc3\xa8, cacau, oli de palma i els cultius es van plantar aviat al llarg de la costa. Costa d\'Ivori es va destacar com l\'\xc3\xbanic pa\xc3\xads de l\'\xc3\x80frica occidental amb una poblaci\xc3\xb3 considerable de colons; a l\'\xc3\x80frica Occidental i altres parts de l\'Am\xc3\xa8rica Central, els francesos i els brit\xc3\xa0nics eren en gran manera bur\xc3\xb2crates. Com a resultat d\'aix\xc3\xb2, els ciutadans francesos posse\xc3\xafa un ter\xc3\xa7 del cacau, el caf\xc3\xa8 i el banana plantaci\xc3\xb3 s i va adoptar un sistema de treballs for\xc3\xa7ats._NEWLINE_Al llarg dels primers anys del govern franc\xc3\xa8s, contingents militars francesos van ser enviats a l\'interior per crear noves posicions. Alguns dels nadius van resistir la penetraci\xc3\xb3 francesa i el seu establiment. Entre els que oferiren m\xc3\xa9s resist\xc3\xa8ncia hi va haver Samori Ture, que en els anys 1880 i 1890 havia establert l\'Imperi d\'Ouassoulou, que es va estendre per gran part de l\'actual Guinea, Mali, Burkina Faso i Costa d\'Ivori. Un important ex\xc3\xa8rcit ben equipat de Samori Ture, que podria fabricar i reparar les seves pr\xc3\xb2pies armes de foc, va atreure un fort suport en tota la regi\xc3\xb3. Els francesos van respondre a l\'expansi\xc3\xb3 regional de Samori amb pressi\xc3\xb3 militar sobre ell. Les campanyes franceses contra Samori Ture es van trobar amb una ferotge resist\xc3\xa8ncia, que es va intensificar a mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1890 fins que va ser capturat en 1898._NEWLINE_La imposici\xc3\xb3 d\'una taxa per Fran\xc3\xa7a sobre cada persona el 1900 per donar suport a la col\xc3\xb2nia en un programa d\'obres p\xc3\xbabliques, va provocar una s\xc3\xa8rie de revoltes. Molts ivorians van veure l\'impost com una violaci\xc3\xb3 dels termes dels tractats de protectorat perqu\xc3\xa8 pensaven que Fran\xc3\xa7a estava exigint l\'equivalent a la coutume dels reis locals, i no a l\'inrev\xc3\xa9s. Molta part de la poblaci\xc3\xb3, especialment a l\'interior, consideraven l\'impost un s\xc3\xadmbol de submissi\xc3\xb3 humiliant. El 1905 els francesos  van abolir oficialment el tr\xc3\xa0fic d\'esclaus africans en la major part de l\'\xc3\x80frica Occidental Francesa _NEWLINE_De 1904 a 1958, Costa d\'Ivori fou una unitat constituent de la federaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x80frica Occidental Francesa. Va ser una col\xc3\xb2nia i des de 1947 un territori d\'ultramar en el marc del Tercera Rep\xc3\xbablica. A la Primera Guerra Mundial, Costa d\'Ivori es va posar en una mala posici\xc3\xb3 amb la invasi\xc3\xb3 alemanya el 1914. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, per\xc3\xb2, Fran\xc3\xa7a va portar regiments de Costa d\'Ivori a lluitar a Fran\xc3\xa7a, i els recursos de les col\xc3\xb2nies van ser racionats (1917-1919). Uns 150.000 homes de la Costa d\'Ivori van morir a la Primera Guerra Mundial. Fins al per\xc3\xadode seg\xc3\xbcent de la Segona Guerra Mundial, els assumptes governamentals a \xc3\x80frica Occidental Francesa es van administrar des de Par\xc3\xads. La pol\xc3\xadtica de Fran\xc3\xa7a a l\'\xc3\x80frica occidental es reflecteix principalment en la seva filosofia de "associaci\xc3\xb3", el que significa que tots els africans a Costa d\'Ivori eren oficialment "subjectes" en franc\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 sense dret a representaci\xc3\xb3 a \xc3\x80frica o Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_La pol\xc3\xadtica colonial francesa incorporava conceptes com assimilaci\xc3\xb3 i associaci\xc3\xb3. Basada en una suposici\xc3\xb3 de  superioritat de la cultura francesa sobre tots els altres, en la pr\xc3\xa0ctica la pol\xc3\xadtica d\'assimilaci\xc3\xb3 significava l\'extensi\xc3\xb3 de la llengua francesa, les institucions, les lleis i els costums a les col\xc3\xb2nies. La pol\xc3\xadtica d\'associaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va confirmar la superioritat dels francesos en les col\xc3\xb2nies, sin\xc3\xb3 que implicava diferents institucions i sistemes de lleis per al colonitzador i el colonitzat. Sota aquesta pol\xc3\xadtica, els africans a Costa d\'Ivori se\'ls va permetre conservar les seves costums en la mesura que eren compatibles amb els interessos francesos._NEWLINE_Una elit ind\xc3\xadgena entrenada en la pr\xc3\xa0ctica administrativa francesa va formar un grup intermedi entre els francesos i els africans. L\'assimilaci\xc3\xb3 es practicava a Costa d\'Ivori en la mesura que a partir de 1930, un petit nombre d\'ivorians occidentalitzats ivorians van rebre el dret a sol\xc2\xb7licitar la ciutadania francesa. La majoria dels ivorians, per\xc3\xb2, van ser classificats com a subjectes francesos i es regien sota el principi d\'associaci\xc3\xb3  Com a subjectes de Fran\xc3\xa7a, no tenien drets pol\xc3\xadtics. Van ser reclutats per al treball en les mines, en les plantacions, com portadors, i en les obres p\xc3\xbabliques; com a part de la seva responsabilitat contributiva s\'esperava que servissin a l\'ex\xc3\xa8rcit i estaven subjectes a l\'indigenat, un sistema legal separat _NEWLINE_En la Segona Guerra Mundial, el r\xc3\xa8gim de Vichy va mantenir el control fins a 1942, quan les tropes brit\xc3\xa0niques van envair la col\xc3\xb2nia sense trobar gaire resist\xc3\xa8ncia. Winston Churchill va entregar el poder a un govern provisional dels partidaris del general Charles de Gaulle. El 1943, els aliats havien tornat tota l\'\xc3\x80frica Occidental Francesa als francesos. La Confer\xc3\xa8ncia de Brazzaville de 1944, la primera Assemblea Constituent de la Quarta Rep\xc3\xbablica el 1946, i l\'agra\xc3\xafment de Fran\xc3\xa7a per la lleialtat d\'\xc3\x80frica durant la Segona Guerra Mundial, van portar a profundes reformes governamentals el 1947. La ciutadania franc\xc3\xa8s va ser concedida a tots els "subjectes" d\'\xc3\x80frica, es va recon\xc3\xa8ixer el dret a organitzar-se pol\xc3\xadticament, i es van suprimir diverses formes de treball for\xc3\xa7\xc3\xb3s._NEWLINE_Fins a 1958, els governadors nomenats a Par\xc3\xads per administrar la col\xc3\xb2nia de Costa d\'Ivori (formalment ara un territori d\'Ultramar), utilitzaren un sistema d\'administraci\xc3\xb3 directa, centralitzada, que deixava poc espai per a la participaci\xc3\xb3 de Costa d\'Ivori en la formulaci\xc3\xb3 de pol\xc3\xadtiques. Mentre que la pol\xc3\xadtica de l\'administraci\xc3\xb3 colonial dels brit\xc3\xa0nics de "divideix i vencer\xc3\xa0s" s\'aplicava en altres parts, els francesos aplicaven les idees d\'assimilaci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s per l\'elit educada i estaven interessats en assegurar que l\'elit petita per\xc3\xb2 influent estava prou satisfet amb l\' statu quo per abstenir-se de qualsevol sentiment anti-franc\xc3\xa8s. Malgrat una forta oposici\xc3\xb3 a les pr\xc3\xa0ctiques d\'associaci\xc3\xb3, ivorians educats van creure que podrien aconseguir la igualtat amb els seus parells francesos trav\xc3\xa9s de l\'assimilaci\xc3\xb3 en lloc de a trav\xc3\xa9s de la completa independ\xc3\xa8ncia de Fran\xc3\xa7a. Despr\xc3\xa9s  la doctrina de l\'assimilaci\xc3\xb3 es va dur a terme completament a trav\xc3\xa9s de les reformes de la postguerra, per\xc3\xb2, els l\xc3\xadders de Costa d\'Ivori es van adonar que fins i tot l\'assimilaci\xc3\xb3 implicava la superioritat dels francesos sobre els ivorians, i que la discriminaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i la desigualtat nom\xc3\xa9s acabaria amb la independ\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_El fill d\'un cap baul\xc3\xa9, F\xc3\xa9lix Houphou\xc3\xabt-Boigny, es convertiria en el pare de la independ\xc3\xa8ncia de Costa d\'Ivori. El 1944, va formar el primer sindicat agr\xc3\xadcola del pa\xc3\xads per als productors de cacau de l\'\xc3\x80frica com ell. Estava irritat perqu\xc3\xa8 la pol\xc3\xadtica colonial va afavorir propietaris de les plantacions franceses, que es van unir per reclutar treballadors emigrants per les seves pr\xc3\xb2pies granges. Houphou\xc3\xabt-Boigny aviat va saltar a la fama i en un any va ser triat per al Parlament franc\xc3\xa8s a Par\xc3\xads. Un any m\xc3\xa9s tard, els francesos van abolir el treball for\xc3\xa7\xc3\xb3s. Houphou\xc3\xabt-Boigny va establir una forta relaci\xc3\xb3 amb el govern franc\xc3\xa8s, que expressa una creen\xc3\xa7a que el pa\xc3\xads es beneficiaria d\'ella, el que va fer durant molts anys. Fran\xc3\xa7a el va designar com el primer afric\xc3\xa0 a esdevenir  ministre en un govern europeu._NEWLINE_Un punt d\'inflexi\xc3\xb3 en les relacions amb Fran\xc3\xa7a es va assolir amb la Llei de reforma d\'ultramar 1956 (la famosa Llei Marc), que transferia una s\xc3\xa8rie de facultats de Par\xc3\xads als governs territorials elegits a l\'\xc3\x80frica Occidental Francesa, i tamb\xc3\xa9 suprimia les desigualtats de vot. El 1958, Costa d\'Ivori es va convertir en un membre aut\xc3\xb2nom de la Comunitat francesa (que va substituir la Uni\xc3\xb3 Francesa)._NEWLINE_En el moment de la independ\xc3\xa8ncia de Costa d\'Ivori (1960), el pa\xc3\xads era el territori franc\xc3\xa8s d\'\xc3\x80frica Occidental m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2sper, aportant m\xc3\xa9s del 40% de les exportacions totals de la regi\xc3\xb3. Houphou\xc3\xabt-Boigny es va convertir en el primer president.'