b'\n_START_ARTICLE_\nArtaxes I d\'Arm\xc3\xa8nia\n_START_SECTION_\nOrigen i capital\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu nom a les inscripcions apareix com Mlk Rwndkn (o Mlk Rwnd) que vol dir "Rei Orontida" i es reclamava de l\'antic llinatge dels Orontides. Inscripcions en arameu descobertes a Syunik (Siunia) diuen que era fill de Zariadres   de la dinastia orontida; fins i tot a vegades \xc3\xa9s agregat directament a aquesta dinastia. Segons Mois\xc3\xa8s de Khoren, s\'hauria casat a una filla del rei dels alans, Satenik, que li hauria donat sis fills: Artavazdes I, Vruyr, Mazhan, Zariadr\xc3\xa8s, Tiran i Tigranes._NEWLINE_Vers el 190 aC, per consell d\'An\xc3\xadbal Barca, va fundar una nova capital a la qual va donar el seu nom, Artaxata (\xc2\xab\xc2\xa0joia d\'Art\xc3\xa0xies\xc2\xa0\xc2\xbb), a la riba de l\'Araxes.\n_START_SECTION_\nRegnat\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer general (strat\xc4\x93g\xc3\xb3s) d\'Ant\xc3\xadoc III el Gran, devia agafar el t\xc3\xadtol reial el 189 aC despr\xc3\xa9s de la derrota sel\xc3\xa8ucida a la batalla de Magn\xc3\xa8sia del Sipilos el 191 aC, o almenys va actuar com a rei i va demanar l\'alian\xc3\xa7a romana que li fou concedida; un altre governador sel\xc3\xa8ucida i possible parent, anomenat com el seu pare Zariadres o Zariadris, va fer el mateix a Sofene. Els dos nous reis es van aliar per conquerir les regions properes poblades per armenis; en el cas d\'Artaxias, les conquestes a partir de la vall de l\'Araxes es van fer principalement a costa del Regne d\'Ib\xc3\xa8ria i de l\'M\xc3\xa8dia Atropatene. Despr\xc3\xa9s del Tractat d\'Apamea el 188 aC el senat rom\xc3\xa0 el va recon\xc3\xa8ixer com a rei i posteriorment es van conquistar territoris: a l\'est i sud-est foren conquerides l\'Atropatene, la Caspiene (segurament Mughan), la Fauene (possiblement la regi\xc3\xb3 entre Djulfa i Kho\xc3\xaf) i la Barospeda (probablement el Vaspurakan); al nord la Gogarene (Gugarq, al nord del llac Sevan fins a Lori) i (segons Estrab\xc3\xb3) la Khorzene o Khorzanene; al nord-oest els pa\xc3\xafsos de les tribus georgianes (p\xc3\xb2ntiques) dels Calibis (Khalibis), Mosinecs (Mosynekhes) i algun altra, la Karenitida (Karin), el pa\xc3\xads d\'Erzerum i la Derxene (Derdjan o Terdjan)._NEWLINE_A nivell intern del regne, va promoure la delimitaci\xc3\xb3 (cadastre) de la propietat, i va fer una pol\xc3\xadtica d\'integraci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica. Moises de Khoren esmenta tamb\xc3\xa9 que va construir un temple (mehean) a Artaxata on va portar est\xc3\xa0tues d\'\xc3\x80rtemis, l\'arm\xc3\xa8nia Anahit. Va emetre monedes que portaven una \xc3\xa0liga al cim d\'una muntanya que seria l\'Ararat un lloc de culte sagrat._NEWLINE_Va marcar la seva independ\xc3\xa8ncia en relaci\xc3\xb3 a Roma donant asil a An\xc3\xadbal quan aquest, que es va refugiar a la cort sel\xc3\xa8ucida despr\xc3\xa9s de la batalla de Zama, es trobava insegur. Vers 165 aC, Art\xc3\xa0xies va ser derrotat pel rei sel\xc3\xa8ucida Ant\xc3\xadoc IV;  fet presoner, no va recobrar la llibertat fins que no va recon\xc3\xa8ixer la sobirania sel\xc3\xa8ucida. Poc abans de morir va intentar repartir-se la Sofene amb Capad\xc3\xb2cia (Ariarates V) a la mort de Zariadris per\xc3\xb2 el rei capadoci va refusar a canvi d\'obtenir Tomisa del rei de Sofene. Tamb\xc3\xa9 va encoratjar la revolta del s\xc3\xa0trapa Timarc a M\xc3\xa8dia. Va regnar fins vers el 159 aC. Segons Mois\xc3\xa8s de Khoren, les obsequies d\'Art\xc3\xa0xias es van acompanyar de la mort volunt\xc3\xa0ria de les seves esposes, concubines i servidors._NEWLINE_A la seva mort vers el 159 aC el va succeir el seu fill Artavasdes I d\'Arm\xc3\xa8nia o be el seu fill Tigranes I.'