b'\n_START_ARTICLE_\nTorre Matella\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCulla \xc3\xa9s una poblaci\xc3\xb3 de remots or\xc3\xadgens que arriben a \xc3\xa8poques prehist\xc3\xb2riques, la qual cosa queda palesa en les restes arqueol\xc3\xb2giques i a les pintures rupestres que es localitzen en la seva demarcaci\xc3\xb3>_NEWLINE_Fins al segle XIII, amb la conquesta dels territoris per les tropes del rei Jaume I d\'Arag\xc3\xb3, Culla va estar sota el domini \xc3\xa0rab. A 1233 va ser reconquerida per Blasco d\'Alag\xc3\xb3, rebent la Carta Pobla a 1244._NEWLINE_\xc3\x89s aquest moment hist\xc3\xb2ric, Culla tenia un important castell, el conegut com Castell de Culla, per la seua estrat\xc3\xa8gica situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica i l\'ampli territori que dominava._NEWLINE_Com va passar amb territoris i edificis d\'altres localitats properes, amb el temps Culla va acabar pertanyent a l\'Orde del Temple, al voltant de 1303, passant m\xc3\xa9s tard, en entrar en crisi l\'esmentada orde militar a l\'Orde de Montesa._NEWLINE_A 1345 es produeix el naixement del que es va anomenar La Setena de Culla o "Comunitat d\'herbatge" constitu\xc3\xafda per: Culla, Atzeneta, Vistabella, Benassal, La Torre d\'en Besora, Benafigos i Vilar de Canes. Es tractava d\'una agrupaci\xc3\xb3 de municipis que va dur a terme la compra dels drets d\'explotaci\xc3\xb3 dels recursos pecuaris i forestals a l\'Orde de Montesa, que s\'estava quedant amb totes les possessions de l\'Orde del Temple, les quals afectaven a tots els municipis de la Comunitat; amb aix\xc3\xb2 pretenien defensar amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a els seus interessos ramaders comuns, enfront dels de l\'Orde de Montesa. Aquesta agrupaci\xc3\xb3 va seguir en funcionament fins a mitjan segle XIX.  No es pot perdre de vista que la principal activitat econ\xc3\xb2mica de la zona en aquesta \xc3\xa8poca era l\'agricultura de sec\xc3\xa0 ( ametller, olivera, avellaner, vinya i cereals ), i la ramaderia, especialment l\'extensiva (ov\xc3\xad, capr\xc3\xad, bov\xc3\xad) i, en molta menor import\xc3\xa0ncia, la ramaderia intensiva sobretot de porc\xc3\xad, av\xc3\xadcola i ap\xc3\xadcola._NEWLINE_Durant el segle XVIII, el castell de Culla va perdre poder pol\xc3\xadtic i administratiu._NEWLINE_Aquest fenomen va coincidir amb les remodelacions urban\xc3\xadstiques que es van dur a terme durant aquest segle a Culla, com van ser la construcci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia, coneguda com a esgl\xc3\xa9sia del Salvador; l\'ermita de Sant Crist\xc3\xb2fol; aix\xc3\xad com obres de millora i ampliaci\xc3\xb3 del nucli urb\xc3\xa0 en general._NEWLINE_La torre es trobava sota el domini del  castell de Culla, que era un dels castells m\xc3\xa9s importants del nord de Castell\xc3\xb3, comprenent els seus dominis entre d\'altres: Culla, (capital del districte), Atzeneta, Benafigos, Benassal, Corb\xc3\xb3, Castellar, La Torre d\'en Besora, Vilar de Canes, Vilafranca i Vistabella._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard va passar a l\'Orde de Montesa, despr\xc3\xa9s de la desaparici\xc3\xb3 de l\'Orde del Temple. Amb el temps en qu\xc3\xa8 s\'ubica la torre va acabar en mans de Faust Vall\xc3\xa8s i Vega en 1772, que va ser deixant als seus successors en her\xc3\xa8ncia, fins que l\'1 de novembre de 1866, Arturo Vall\xc3\xa9s i Mas, n\xc3\xa9t de l\'anterior rescatar el domini directe de la finca i es va convertir en propietari definitiu de la finca. Don Arturo Vall\xc3\xa9s, va arribar a ser bar\xc3\xb3 de la Pobla Tornesa i de la Serra d\'en Galceran, per Real Ordre de 6  de febrer de 1864. Anys m\xc3\xa9s tard, a 1877, per decret del Govern Civil de Castell\xc3\xb3 es concedeix al bar\xc3\xb3 de la Pobla Tornesa, la qualificaci\xc3\xb3 de Col\xc3\xb2nia Agr\xc3\xadcola per la finca de la Torre Matella, i sent per tant beneficiari de tot el que la llei de Col\xc3\xb2nies (legislaci\xc3\xb3 aprovada durant el regnat d\'Isabel II amb l\'objectiu de crear incentius per a la inversi\xc3\xb3 en el desenvolupament de les riqueses agr\xc3\xadcoles i ramaderes del camp espanyol) oferia._NEWLINE_Durant les Guerres Carlines, Culla va ser un lloc constant enfrontament el que va produir el deteriorament en part del seu nucli antic, destacant entre les p\xc3\xa8rdues el castell, el qual va quedar totalment destrossat, quedant tal com es contempla en l\'actualitat._NEWLINE_De fet, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aquest conflicte b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic, a 1872, les masies de la finca van ser abandonades, per\xc3\xb2 a partir de 1876 es van construir noves masies, la nova resid\xc3\xa8ncia del bar\xc3\xb3, un palau neog\xc3\xb2tic i una esgl\xc3\xa9sia. Cal destacar que malgrat tots els successos esdevinguts, l\'antiga torre defensiva va ser respectada.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Torre Matella, com tamb\xc3\xa9 se la coneix, se situa a la partida del seu mateix nom, a uns 19 km aproximadament, de Culla. La finca, que comptava amb 439 hect\xc3\xa0rees al segle XIX, es dedicava al conreu i a la ramaderia. Hi havia dues masies (les quals en 1916 eren la llar de 78 persones). _NEWLINE_Es tracta d\'una t\xc3\xadpica torre defensiva t\xc3\xadpica de les zones rurals situades fora dels recintes poblats majorit\xc3\xa0riament. Presenta planta quadrada, de f\xc3\xa0brica de ma\xc3\xa7oneria, refor\xc3\xa7ada amb carreus. El sostre \xc3\xa9s de coberta plana per\xc3\xb2 inclinada, amb rematada a merlets. La pres\xc3\xa8ncia de certs elements fa sospitar l\'\xc3\xbas de la planta superior com colomer. La torre est\xc3\xa0 actualment incorporada a altres construccions posteriors de finals del segle XIX), tots ells protegits per una mena de tanca emmerletada, ja que va ser la resid\xc3\xa8ncia del bar\xc3\xb3, per al que es van realitzar reformes i millores en estil neog\xc3\xb2tic.'