b'\n_START_ARTICLE_\nAgn\xc3\xa8s de Peitieu\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa de la fam\xc3\xadlia dels ramn\xc3\xbalfides, filla de Guillem IX de Poitiers, anomenat El Trobador, duc d\'Aquit\xc3\xa0nia i comte de Poitiers, i de Felipa de Tolosa. Es va casar en primeres n\xc3\xbapcies amb Aimeric V de Thouars, amb qui va tenir quatre fills, entre ells Guillem I de Thouars, per\xc3\xb2 Aimeric V va morir._NEWLINE_Feia vuit anys que era v\xc3\xaddua quan es va casar en segones n\xc3\xbapcies amb el rei d\'Arag\xc3\xb3, Ramir II el Monjo. El matrimoni es va celebrar el 13 de novembre de 1135 a la catedral de Jaca. La principal ra\xc3\xb3 de qu\xc3\xa8 aquest li deman\xc3\xa9s la m\xc3\xa0 va ser el fet que ella hagu\xc3\xa9s tingut fills. Tamb\xc3\xa9 van pesar els lligams entre la casa de Poitiers i la casa reial aragonesa com el casament d\'Agn\xc3\xa8s d\'Aquit\xc3\xa0nia amb el rei Pere I d\'Arag\xc3\xb3, germ\xc3\xa0 de Ramir II._NEWLINE_De la seva uni\xc3\xb3 va n\xc3\xa9ixer una filla, Peronella d\'Arag\xc3\xb3, el 29 de juny de 1136. \xc3\x89s molt probable que aquest mateix any, Agn\xc3\xa8s creu\xc3\xa9s els Pirineus, de fet, el seu nom no torna a apar\xc3\xa8ixer en la documentaci\xc3\xb3 aragonesa de l\'\xc3\xa8poca. Aix\xc3\xb2 ens porta a pensar que l\'\xc3\xbanica ra\xc3\xb3 del matrimoni va ser la necessitat de la casa reial aragonesa d\'assegurar-se un hereu._NEWLINE_De nou a Aquit\xc3\xa0nia, Agn\xc3\xa8s de P\xc3\xaaitieu es retir\xc3\xa0 a l\'Abadia de Fontevraud, on tamb\xc3\xa9 havia viscut la seva mare, i all\xc3\xa0 va morir l\'any 1159.\n_START_SECTION_\nHistoriografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa cr\xc3\xb2nica de Sant Maxenci esmenta que el comte Guillem de Poitiers (Guillem IX d\'Aquit\xc3\xa0nia) va tenir cinc filles amb la seva esposa, una de les quals es va casar amb el vescomte de Thouars el nom del qual no es d\xc3\xb3na (diversos personatges empraven el t\xc3\xadtol al mateix temps en aquells anys. Aquesta persona podria ser Agn\xc3\xa8s o Agn\xc3\xa8s Matilde; el marit generalment es pensa que fou Aimeric VI de Thouars i un segon marit fou Ramir II el Monjo, per\xc3\xb2 la font m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lida, Europ\xc3\xa4ische Stammtafeln, fa constar que Agn\xc3\xa8s fou filla de Guillem i de la seva amant Amauberga; no obstant una font prim\xc3\xa0ria (la Cr\xc3\xb2nica dels Ducs d\'Aquit\xc3\xa0nia) contradiu aix\xc3\xb2 quan recorda el casament d\'Aimeric de Thouars, vescomte, amb Mahaut o Mafalda (equivalent a Matilde) dita "Agnes", filla de Guillem de Poitiers per\xc3\xb2 en un altre moment (aix\xc3\xad el vescomte no seria Aimeric VI sin\xc3\xb3 Aimeric V); aquesta font no obstant t\xc3\xa9 diversos errors que la fan poc fiable. Agn\xc3\xa8s-Matilde apareix esmentada com esposa de Ramir el Monjo (Rumelium Monacum) en un document de 9 de gener de 1117 on apareix com "Mathildem matrem Willermi vicecomitis Toarci" (Matilde mare de Guillem I vescomte de Thouars). La Gestis Comitum Barcinonensium diu que Ramir es va casar amb una germana del comte de Poitou, quan va abandonar el claustre per pujar al tron; la Cr\xc3\xb2nica de San Juan de la Pe\xc3\xb1a diu que Ramir es va casar amb la filla del comte de Poitiers, i la Chronica Adefonsi Imperatoris tamb\xc3\xa9 esmenta el matrimoni de Ramir amb la germana del comte de Poitou. Una donaci\xc3\xb3 del rei Ramir esmenta a la seva dona com Agn\xc3\xa8s l\'octubre de 1136 i Agn\xc3\xa8s mare de Guillem I de Thouars va cedir propietats al seu fill el 1147 (quan Guillem va marxar a les croades); el fill Jofr\xc3\xa9 IV de Thouars feia una donaci\xc3\xb3 el 1160 demanant pregar per l\'\xc3\xa0nima de la seva mare difunta.'