b"\n_START_ARTICLE_\nSantiago Rusi\xc3\xb1ol i Prats\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNasqu\xc3\xa9 a Barcelona, en el si d'una fam\xc3\xadlia d'industrials del t\xc3\xa8xtil provinent de Manlleu, on eren propietaris de la col\xc3\xb2nia t\xc3\xa8xtil Rusi\xc3\xb1ol, tamb\xc3\xa9 coneguda com a Can Ramissa. El seu pare fou Joan Rusi\xc3\xb1ol i Andreu i la seva mare, barcelonina, Am\xc3\xa0lia Prats i Caravent. Santiago Rusi\xc3\xb1ol apareix en la seva inscripci\xc3\xb3 al registre civil amb els noms de Jaume (no pas Santiago) Jacint Llu\xc3\xads i va ser batejat a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Cugat del Rec de Barcelona. Encara que fos hereu del negoci familiar, el seu inter\xc3\xa8s per l'art de la pintura comen\xc3\xa7ava a perfilar-se durant la seva adolesc\xc3\xa8ncia. El 19 de juny de 1886 es cas\xc3\xa0 amb Llu\xc3\xafsa Den\xc3\xads i Reverter. En la inscripci\xc3\xb3 del matrimoni al Registre Civil de Barcelona, Rusi\xc3\xb1ol torna a apar\xc3\xa8ixer amb el nom de Jaume. L'any seg\xc3\xbcent nasqu\xc3\xa9 la seva filla, Maria Agustina, per\xc3\xb2, pocs mesos despr\xc3\xa9s, el car\xc3\xa0cter inquiet, el desinter\xc3\xa8s pel negoci familiar i el desig per dedicar-se a pintar, viatjar i con\xc3\xa8ixer m\xc3\xb3n l'allunyaren de la fam\xc3\xadlia. Santiago ced\xc3\xad la gesti\xc3\xb3 de l'empresa al seu germ\xc3\xa0 Albert, conegut empresari i pol\xc3\xadtic, que m\xc3\xa9s endavant fou diputat i senador.  Santiago comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a viatjar per Catalunya i Espanya, per Fran\xc3\xa7a i per It\xc3\xa0lia. Els viatges seran una constant en la vida de l'artista. _NEWLINE_El 1888, es revel\xc3\xa0 com a escriptor col\xc2\xb7laborant regularment amb articles al diari La Vanguardia. El 1889 trenc\xc3\xa0 la relaci\xc3\xb3 amb la fam\xc3\xadlia, ruptura que durar\xc3\xa0 deu anys; tanmateix, mantingu\xc3\xa9 el contacte amb la filla. El 1889 se n'an\xc3\xa0 a estudiar a Par\xc3\xads, on resid\xc3\xad a temporades durant la primera meitat de la d\xc3\xa8cada dels noranta, per\xc3\xadode important en la seva traject\xc3\xb2ria creativa. _NEWLINE_El 1893 instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Sitges el seu estudi, conegut com el Cau Ferrat, per la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de ferros antics que cont\xc3\xa9. La vila es convert\xc3\xad en un punt de refer\xc3\xa8ncia modernista d'artistes, escriptors i m\xc3\xbasics promogut per Rusi\xc3\xb1ol, que hi organitza les festes modernistes, en qu\xc3\xa8 es conjuminen el teatre, la poesia, la pintura i la m\xc3\xbasica. Paral\xc2\xb7lelament, l'artista consolida els seus dots com a escriptor i des de principis de la d\xc3\xa8cada de 1890 escriu obres narratives i poemaris en prosa. Algunes de les seves novel\xc2\xb7les s'adaptaran per ser representades al teatre, com L'auca del senyor Esteve, escrita el 1907 i estrenada uns anys m\xc3\xa9s tard._NEWLINE_El 1899, arran d'una greu malaltia, es retrob\xc3\xa0 amb la seva dona. Quan millor\xc3\xa0, se n'an\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a amb ella i amb la filla per desintoxicar-se de l'addicci\xc3\xb3 a la morfina. Un any despr\xc3\xa9s, se sotmet\xc3\xa9 a una intervenci\xc3\xb3 quir\xc3\xbargica que el deix\xc3\xa0 amb un sol rony\xc3\xb3, fet que marca una nova etapa vital en la seva traject\xc3\xb2ria. El 1903, ja era un artista reconegut i durant la primera d\xc3\xa8cada del segle XX es consolid\xc3\xa0 el seu prestigi com a pintor i escriptor prol\xc3\xadfic, tant a Barcelona com arreu d'Espanya i a Par\xc3\xads. Reb\xc3\xa9 m\xc3\xa9s premis i nominacions. A Fran\xc3\xa7a, el reconeixement oficial li arriba el 1908, quan obt\xc3\xa9 el t\xc3\xadtol de soci\xc3\xa9taire del Sal\xc3\xb3 de Par\xc3\xads._NEWLINE_A partir de les dues d\xc3\xa8cades seg\xc3\xbcents reb\xc3\xa9 un gran reconeixement, alhora que adquiria un prestigi innegable, malgrat el rebuig dels artistes i cr\xc3\xadtics noucentistes, en particular, del cr\xc3\xadtic d'art Eugeni d'Ors, que escrivia al diari La Veu de Catalunya. El 1917, fou condecorat pel govern franc\xc3\xa8s amb la Legi\xc3\xb3 d'Honor. Reb\xc3\xa9 el darrer homenatge a Sitges el 1926. Mor\xc3\xad a Aranjuez el 1931. El govern provisional de la Rep\xc3\xbablica espanyola ordena una cerim\xc3\xb2nia f\xc3\xbanebre oficial a Madrid, que \xc3\xa9s encap\xc3\xa7alada pel president, Manuel Aza\xc3\xb1a._NEWLINE_Rusi\xc3\xb1ol no sols va formar part activa de la cultura del seu temps, sin\xc3\xb3 que la va enriquir amb la seva personalitat i amb les seves idees i opinions, que va defensar amb fermesa, i a les quals no els mancava ni la controv\xc3\xa8rsia ni la pol\xc3\xa8mica. Bon amic dels seus amics, es va relacionar amb les personalitats art\xc3\xadstiques i intel\xc2\xb7lectuals m\xc3\xa9s destacades del moment, com moss\xc3\xa8n Cinto Verdaguer i Pompeu Fabra, Valle-Incl\xc3\xa1n i Benito P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s, els m\xc3\xbasics Enric Granados, Isaac Alb\xc3\xa9niz, Enric Morera, Erik Satie i Manuel de Falla, i pintors com Dar\xc3\xado de Regoyos, Ignacio Zuloaga i Joaquim Mir, entre molts d'altres. Tanmateix, l'amistat m\xc3\xa9s llarga i s\xc3\xb2lida la va tenir amb el pintor Ramon Casas i amb l'escultor Enric Claras\xc3\xb3, amb els quals va formar un trio art\xc3\xadstic que es va mantenir fins que mor\xc3\xad. Tamb\xc3\xa9 cal destacar que fou oncle avi del prematur poeta barcelon\xc3\xad Jorge Folch i Rusi\xc3\xb1ol.\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nVa estudiar al taller del pintor Tom\xc3\xa0s Moragas, on va aprendre dibuix i diverses t\xc3\xa8cniques, com l'oli i l'aquarel\xc2\xb7la. F\xc3\xa9u la primera exposici\xc3\xb3 a la sala Par\xc3\xa9s, de Barcelona, el 1879, en una mostra col\xc2\xb7lectiva; hi particip\xc3\xa0 amb una petita pintura de l'interior d'un estudi amb la figura d'un model. Aqu\xc3\xad conegu\xc3\xa9 el pintor Joaquim Vayreda, especialitzat en el paisatge. Aix\xc3\xb2 inspir\xc3\xa0 Rusi\xc3\xb1ol a explorar la representaci\xc3\xb3 de la natura, no pas per copiar-la, sin\xc3\xb3 per interpretar-la, com fa el pintor d'Olot. Adopta aquesta tem\xc3\xa0tica en contraposici\xc3\xb3 als temes hist\xc3\xb2rics, que en aquell moment eren moda._NEWLINE_ La pintura El bosque \xc3\xa9s un exemple d'aquesta tem\xc3\xa0tica. Per\xc3\xb2 en aquesta \xc3\xa8poca tamb\xc3\xa9 s'interessava per la figura humana, en conson\xc3\xa0ncia amb els gustos del moment. La tend\xc3\xa8ncia pels temes literaris, la representa en la pintura Fausto, i el gust per l'ex\xc3\xb2tic, en l'obra Peregrino, que va exposar a la sala Par\xc3\xa9s el 1880. Cal esmentar que aquesta ser\xc3\xa0 la galeria de Barcelona on exposaria habitualment al llarg de tota la vida. _NEWLINE_El 1883 descobr\xc3\xad el paisatge urb\xc3\xa0 a partir de les pintures de Joan Roig i Soler, d'una perfecci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica i una llibertat interpretativa que l'impressionen. Aix\xc3\xb2 el motiva a pintar Port de Barcelona, i seguidament realitza altres composicions de la Barcelona vella, com Rac\xc3\xb3 de Santa Maria del Mar (1885) o La pla\xc3\xa7a del Born (1885). Rusi\xc3\xb1ol evoluciona, per\xc3\xb2 continua interessat pel realisme, i durant els anys 1887 i 1888 afeg\xc3\xad personatges al paisatge. Pinta escenes relacionades amb el treball i racons del paisatge urb\xc3\xa0 amb personatges en actituds naturals o fent tasques quotidianes. En s\xc3\xb3n bons exemples Pedrera de Montju\xc3\xafc o Cargolada. Aquestes obres, que exposa a la galeria Par\xc3\xa9s, s\xc3\xb3n qualificades de naturalistes i, en general, tenen una bona acceptaci\xc3\xb3 de la cr\xc3\xadtica. Cr\xc3\xadtics d'art com Frederic Rahola, que publicava al diari La Vanguardia, elogien el pintor. _NEWLINE_Pintura i espais naturals de la geografia catalana van lligats al llarg de la vida de Rusi\xc3\xb1ol. S\xc3\xb3n diverses les escapades de l'artista a la poblaci\xc3\xb3 selvatana d'Arb\xc3\xbacies i a l'entorn del Montseny. La relaci\xc3\xb3 entre Rusi\xc3\xb1ol i Arb\xc3\xbacies queda plasmada en nombroses obres pict\xc3\xb2riques. _NEWLINE_L'any 1888 fou significatiu per a la traject\xc3\xb2ria de Rusi\xc3\xb1ol, perqu\xc3\xa8 f\xc3\xa9u la primera exposici\xc3\xb3 individual a la sala Par\xc3\xa9s, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a publicar articles al diari La Vanguardia, expos\xc3\xa0 per primer cop al Sal\xc3\xb3 de Par\xc3\xads  i participa en l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Barcelona. Durant aquesta \xc3\xa8poca s'interess\xc3\xa0 per la figura humana real, i no pas la liter\xc3\xa0ria dels primers anys. Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a pintar retrats, com el del seu amic Ramon Casas. A la recerca de la modernitat, volgu\xc3\xa9 plasmar la dignitat de les figures; les composicions s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s simples i d\xc3\xb3na menys import\xc3\xa0ncia als elements secundaris.\n_START_SECTION_\nRusi\xc3\xb1ol i Par\xc3\xads\n_START_PARAGRAPH_\nEl temperament inquiet de Rusi\xc3\xb1ol i les seves ganes d'aprendre, d'una banda, i l'ambient conformista de Barcelona i les murmuracions sobre la seva persona, de l'altra, l'empenyaren a marxar, pels volts de la tardor de 1889, a Par\xc3\xads, ciutat que ja havia conegut durant el viatge de noces, el 1886._NEWLINE_ All\xc3\xa0 es trob\xc3\xa0 amb els seus amics, el periodista Miquel Utrillo, el gravador Ramon Canudas i el seu \xc3\xadntim Enric Claras\xc3\xb3, amb els quals comparteix habitatge a Montmartre. M\xc3\xa9s tard, s'hi afegiria Ramon Casas, fins al 1892-93.  Rusi\xc3\xb1ol visit\xc3\xa0 exposicions, estudia pintura a la Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 de la Palette i entra en contacte amb l'ambient art\xc3\xadstic de la ciutat: Rusi\xc3\xb1ol es va proposar de tastar en la seva carn la vida boh\xc3\xa8mia. _NEWLINE_Estudi\xc3\xa0 temes nous que descriuen l'ambient dels suburbis, els cabarets i els locals nocturns parisencs, com Caf\xc3\xa8 dels incoherents i Interior d'un caf\xc3\xa8 a Montmartre, en qu\xc3\xa8 plasma unes figures tristes i distants. En altres quadres pint\xc3\xa0 escenes d'espais urbans i interiors impregnats d'un sentiment de soledat i melangia: Carrer de Montmartre, El patio de mi casa o El parc del Moulin de la Galette, realitzats el 1890. Treball\xc3\xa0 a plein air, tendint a sintetitzar el model i a captar l'atmosfera dels espais que representava. Rusi\xc3\xb1ol continu\xc3\xa0 interessat en el retrat i pint\xc3\xa0 els seus amics Utrillo, Claras\xc3\xb3 i Canudas, i personatges com Erik Satie._NEWLINE_Durant el 1890, f\xc3\xa9u una gran exposici\xc3\xb3 a la sala Par\xc3\xa9s juntament amb Casas i Claras\xc3\xb3. Fou el primer cop que els tres amics exposaren plegats, i ho repetirien moltes vegades fins a l'any de la mort de Rusi\xc3\xb1ol. Les pintures de Rusi\xc3\xb1ol i Casas tenien molt bona acollida per part de la premsa. Es considera que, amb aquesta exposici\xc3\xb3, el modernisme va irrompre en la pintura catalana. Un any m\xc3\xa9s tard, reberen el suport incondicional de Raimon Casellas, cr\xc3\xadtic d'art de L'Aven\xc3\xa7 i La Vanguardia, que pensava que la seva pintura era la millor que es feia a l'estat. Durant aquesta etapa, l'inter\xc3\xa8s de Rusi\xc3\xb1ol per la vida contempor\xc3\xa0nia era her\xc3\xa8ncia de l'impressionisme, aix\xc3\xad com la versemblan\xc3\xa7a i algunes solucions compositives, per\xc3\xb2 no fa servir ni la pinzellada ni el cromatisme d'aquest estil. La llum i les atmosferes de les pintures fetes a Par\xc3\xads contrasten amb les de Sitges i altres indrets del mateix per\xc3\xadode. Les obres creades durant l'estada a Montmartre fins al 1893 s\xc3\xb3n un llegat que documenta la vida de la ciutat.\n_START_SECTION_\nEl descobriment de Sitges\n_START_PARAGRAPH_\nLa tardor del 1891, emprengu\xc3\xa9 un viatge a Vilanova i la Geltr\xc3\xba amb el pintor Eliseu Meifr\xc3\xa8n per visitar el museu V\xc3\xadctor Balaguer. Quan estava passant per Sitges el reconegu\xc3\xa9 en Rossend Bartes, que l'atur\xc3\xa0 i el convid\xc3\xa0 a sopar. S'hi estigu\xc3\xa9 un mes i mig. Enamorat de la vila i de l'amabilitat de la gent, va decidir que era el lloc on li calia fer arrels._NEWLINE_ F\xc3\xa9u amistat amb els pintors luministes, que li descobreixen la intensitat de la llum mediterr\xc3\xa0nia. Rusi\xc3\xb1ol qued\xc3\xa0 fascinat pels racons de la vila i compon els primers quadres de patis; entre d'altres, els patis blaus, pintats entre el 1891 i el 1893, que difondria i faria famosos. En aquestes escenes exhibeix la riquesa crom\xc3\xa0tica dels espais i els objectes, per\xc3\xb2 sense estrid\xc3\xa8ncies; defuig la intensitat lum\xc3\xadnica que busquen representar els luministes a favor d'una llum m\xc3\xa9s matisada. Tamb\xc3\xa9 f\xc3\xa9u nombrosos dibuixos de personatges --amics i ve\xc3\xafns--, que capt\xc3\xa0 en actituds quotidianes a les places, carrers, patis i caf\xc3\xa8s._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'aquesta curta estada torn\xc3\xa0 a Par\xc3\xads, per\xc3\xb2 a mitjans del 1892 \xc3\xa9s, de nou, a la vila. Rusi\xc3\xb1ol converti Sitges en el centre on convergien les aspiracions de renovaci\xc3\xb3 vital i art\xc3\xadstica a Catalunya, d'escriptors, m\xc3\xbasics, artistes pl\xc3\xa0stics i intel\xc2\xb7lectuals. Organitz\xc3\xa0 la primera festa modernista, amb una gran exposici\xc3\xb3 de pintura com a alternativa a l'art oficial i academicista. Aquesta primera festa anir\xc3\xa0 seguida de quatre m\xc3\xa9s, la darrera el 1899. Estan pensades com un revulsiu per a la modernitzaci\xc3\xb3 i l'europe\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 de la cultura catalana en tots els seus aspectes. _NEWLINE_El 1893, Rusi\xc3\xb1ol compr\xc3\xa0 una casa a Sitges, on instal\xc2\xb7la el seu estudi i la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d'obres d'art, antiguitats i objectes de ferro, que donen nom a l'indret, conegut com el Cau Ferrat, i la vila esdevingu\xc3\xa9 la Meca del modernisme. Entre el 1893 i el 1894 es perfila el nou sentit est\xc3\xa8tic de Rusi\xc3\xb1ol, impregnat de les idees de la tend\xc3\xa8ncia simbolista, que van conformant el seu sentit de la modernitat. Un bon exemple n'\xc3\xa9s la segona festa modernista, el 1893, durant la qual organitz\xc3\xa0 un concert de m\xc3\xbasica simbolista i es represent\xc3\xa0 l'obra de teatre La intrusa, de Maurice Maeterlinck, dirigida per Rusi\xc3\xb1ol i Casas, amb un gran \xc3\xa8xit de p\xc3\xbablic i de cr\xc3\xadtica. Malgrat que la pintura de l'artista encara era naturalista, inici\xc3\xa0 un canvi influ\xc3\xaft per l'inter\xc3\xa8s pel simbolisme europeu belga i franc\xc3\xa8s. En aquest sentit, acull\xc3\xad de ple la doctrina de l'art per l'art, que fa de l'artista un sacerdot, i de l'art, una religi\xc3\xb3. El simbolisme es fa pal\xc3\xa8s, sobretot, en la seva obra liter\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nLa influ\xc3\xa8ncia simbolista\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del 1893, torn\xc3\xa0 a Par\xc3\xads i canvia l'habitatge de Montmartre per un pis al barri de Quai Bourbon, al centre de la ciutat._NEWLINE_Ara visqu\xc3\xa9 un ambient diferent, m\xc3\xa9s elegant i ali\xc3\xa8 a la pobresa de Montmartre. Rusi\xc3\xb1ol creia que l'art \xc3\xa9s una expressi\xc3\xb3 dels sentiments i una emoci\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica; aix\xc3\xad, doncs, amb aquestes premisses, s'endins\xc3\xa0 cada cop m\xc3\xa9s en una pintura subjectiva i simbolista que expressa els sentiments m\xc3\xa9s profunds._NEWLINE_Durant l'any 1894 viatj\xc3\xa0 a It\xc3\xa0lia, on copia obres de Giotto i d'altres pintors primitius. Estudi\xc3\xa0 les obres d'altres mestres de la pintura, i aquest mateix any compr\xc3\xa0 dues peces originals d'El Greco, cosa que tingu\xc3\xa9 grans conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies art\xc3\xadstiques per a ell i per al seu amic Zuloaga. L'artista admirava el mestre manierista i en copi\xc3\xa0 les pintures. Eren tan forts la impressi\xc3\xb3 que n'havia rebut i el reconeixement que profess\xc3\xa0 al seu llegat pict\xc3\xb2ric que uns anys m\xc3\xa9s tard li dedic\xc3\xa0 un monument, instal\xc2\xb7lat a la vila de Sitges._NEWLINE_Durant aquesta nova etapa, la tend\xc3\xa8ncia al subjectivisme l'alluny\xc3\xa0 progressivament del paisatgisme i de les escenes costumistes i quotidianes. L'observaci\xc3\xb3 de l'extern es transform\xc3\xa0 en penetraci\xc3\xb3 psicol\xc3\xb2gica per captar i representar l'estat d'\xc3\xa0nim dels models, sigui d'alegria o patiment. Pintures precedents com Enfermo y enfermero (1890) o Casa de empe\xc3\xb1os ja escenificaven els drames de la vida: la malaltia, la pobresa, la mort, per\xc3\xb2 encara era una visi\xc3\xb3 distanciada, m\xc3\xa9s objectiva i realista. Ara es propos\xc3\xa0 retratar els sentiments, i transmetre a l'espectador el que traspuava el model, malgrat la dificultat que comportava intentar representar la complexitat dels sentiments humans. _NEWLINE_Tanmateix, Rusi\xc3\xb1ol era un poeta, i aix\xc3\xb2 queda exemplificat en pintures com La \xc3\xbaltima receta (1893-94), Novela rom\xc3\xa1ntica (1894) i La morfina (1894). El tema d'aquesta \xc3\xbaltima obra afecta directament l'artista, que sabia els efectes que t\xc3\xa9 el narc\xc3\xb2tic, ja que n'havia pres per pal\xc2\xb7liar els dolors que patia, cosa que el va abocar a l'addicci\xc3\xb3. L'estil que desenvolup\xc3\xa0 reflecteix una certa influ\xc3\xa8ncia de James McNeill Whistler i tamb\xc3\xa9 els coneixements que t\xc3\xa9 sobre l'obra de Diego Vel\xc3\xa1zquez a l'hora de posar en pr\xc3\xa0ctica solucions compositives o recursos com l'eliminaci\xc3\xb3 de referents espacials, la representaci\xc3\xb3 de miralls i l'autoretrat, com es mostra en les pintures Retrat d'en Cuca (1895) o Retrat de dona (1894)._NEWLINE_A mitjans del 1895, Rusinyol decid\xc3\xad abandonar definitivament la resid\xc3\xa8ncia parisenca i se'n va a viure al Cau Ferrat. Entre el 1896 i 1897, produ\xc3\xad unes pintures simbolistes que prenen un caire m\xc3\xadstic. Aix\xc3\xb2 s'expressa en un seguit de quadres que pinta en diversos indrets de la muntanya de Montserrat. S\xc3\xb3n pintures de natura i retrats de monjos en qu\xc3\xa8 es pot apreciar el sentiment i l'estat d'\xc3\xa0nim de l'artista, amb t\xc3\xadtols tan significatius com \xc3\x88xtasi, Paroxisme d'un novici o Novici al peu de la creu._NEWLINE_Rusi\xc3\xb1ol explor\xc3\xa0 el simbolisme fins al 1903, tant en la producci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica com en la liter\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 durant aquest per\xc3\xadode tamb\xc3\xa9 treball\xc3\xa0 una tem\xc3\xa0tica que defineix pr\xc3\xa0cticament els \xc3\xbaltims trenta anys de la seva traject\xc3\xb2ria professional i vital: els jardins.\n_START_SECTION_\nEls jardins rusinyolians\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la d\xc3\xa8cada de 1890, Rusi\xc3\xb1ol encet\xc3\xa0 el tema dels jardins. Si es tenen en compte les escenes de patis amb flors pintades a Sitges, ja hi ha un precedent en la seva traject\xc3\xb2ria perqu\xc3\xa8 l'artista es fixi en la natura des d'una altra \xc3\xb2ptica. El 1895, viatj\xc3\xa0 a Granada i s'hi estigu\xc3\xa9 una temporada, on entr\xc3\xa0 de ple en la pintura simbolista. Va pintar l'Alhambra, del Generalife i alguns jardins i c\xc3\xa1rmenes granadins. En contacte amb la companyia de teatre de Pepe Riquelme va pintar el Retrat de Pepe Riquelme i el Retrat de Maria Riquelme. Els anys seg\xc3\xbcents pint\xc3\xa0 jardins de diverses poblacions i ciutats espanyoles: Aranjuez, Granada, Tarragona, Sitges, Girona i Barcelona. La pintura de jardins de Rusi\xc3\xb1ol, iniciada a Granada el 1895, abasta un llarg per\xc3\xadode cronol\xc3\xb2gic que es perllonga fins al final de la vida de l'artista, per\xc3\xb2 presenta diverses etapes i cicles. Un dels primers \xc3\xa9s el del jard\xc3\xad abandonat, que pinta a V\xc3\xadznar, prop de Granada el 1898 i inspira l'obra de teatre simbolista hom\xc3\xb2nima. La soledat, la malenconia, el contrast de la llum i els colors, les diferents visions dels espais ajardinats,  l'estructura dels jardins, la simetria i la perspectiva i la introspecci\xc3\xb3 l\xc3\xadrica traslladada a la pintura configuren un per\xc3\xadode intens i interessant que transocrre per diversos escenaris.   _NEWLINE_L'any 1899, expos\xc3\xa0 la s\xc3\xa8rie de pintures a Par\xc3\xads a la galeria d'Art Nouveau, la m\xc3\xa9s important del moment especialitzada en  simbolisme i nab\xc3\xad. La mostra s'inaugur\xc3\xa0 sota el t\xc3\xadtol Jardins de l'Espagne. Aquesta fou la primera i \xc3\xbanica exposici\xc3\xb3 individual que Rusi\xc3\xb1ol f\xc3\xa9u a Par\xc3\xads, i tingu\xc3\xa9 molt bona acollida de cr\xc3\xadtica i p\xc3\xbablic. Els quadres representen una Espanya in\xc3\xa8dita i la premsa internacional se'n f\xc3\xa9u ress\xc3\xb2. Rusi\xc3\xb1ol aconsegu\xc3\xad l'\xc3\xa8xit i el reconeixement. El 1900 expos\xc3\xa0 la s\xc3\xa8rie Jardines de Espa\xc3\xb1a a la sala Par\xc3\xa9s, amb el mateix \xc3\xa8xit que a Par\xc3\xads. En aquest moment, obtingu\xc3\xa9 el reconeixement de la burgesia barcelonina, que el consider\xc3\xa0 un dels artistes m\xc3\xa9s importants de l'\xc3\xa8poca. El 1903, public\xc3\xa0 el llibre Jardins d'Espanya, obra originada  durant la seva estada a Mallorca entre 1901 i 1903, acompanyat de textos de poetes mallorquins i catalans. Posteriorment  f\xc3\xa9u una altra exposici\xc3\xb3 a la sala Par\xc3\xa9s amb quadres de paisatges i jardins de Mallorca.  Per b\xc3\xa9 que es considera que Rusi\xc3\xb1ol \xc3\xa9s el pintor dels jardins durant les tres primeres d\xc3\xa8cades del segle vint, la seva pintura t\xc3\xa9 importants derivacions vers el paisatgisme especialment en l'obra pict\xc3\xb2rica realitzada a Mallorca, Girona o Cuenca. _NEWLINE_La visi\xc3\xb3 simbolista dels jardins de Rusi\xc3\xb1ol va influir en la literatura (poesia i prosa) i la m\xc3\xbasica espanyoles coet\xc3\xa0nies. Amic de Manuel de Falla, amb qui compartia l'estimaci\xc3\xb3 vers els jardins de Granada, va allotjar el compositor al Cau Ferrat per tal que finalitz\xc3\xa9s la suite de Noches de los jardines de Espa\xc3\xb1a el 1915."