b'\n_START_ARTICLE_\nAja (llengua)\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aja \xc3\xa9s una llengua kwa, fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica que forma part de les lleng\xc3\xbces Benu\xc3\xa9-Congo. Concretament, segons l\'ethnologue, forma part del grup ling\xc3\xbc\xc3\xadstic de les lleng\xc3\xbces gbes. Segons l\'ethnologue, hi ha 21 lleng\xc3\xbces gbe: l\'Aguna, l\'ewe, el gbe, ci, el gbe, xwla oriental, el gbe, gbesi, el gbe, kotafon, el gbe, saxwe, el gbe, waci, el gbe, xwela occidental, el gbe, xwela, el kpessi, sis lleng\xc3\xbces aja (aja, gbe, ayizo, gbe, defi, gbe, tofin, gbe, weme i gun), dues lleng\xc3\xbces fons (fon i gbe, maxi) i la llengua gen, considerada l\'\xc3\xbanica llengua mina. Segons el glottolog, \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica llengua gbe que no forma part ni de les lleng\xc3\xbces gbes orientals ni de les lleng\xc3\xbces gbes occidentals.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3 i situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nSegons l\'ethnologue hi ha 512.500 aja i segons el joshuaproject hi ha 679.000 parlants d\'aja entre Togo i Ben\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nAja a Ben\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nA Ben\xc3\xadn el 2006 hi havia 360.000 parlants d\'aja (segons el joshuaproject n\'hi ha 481.000). El seu territori est\xc3\xa0 situat al sud-oest del riu Mono, als municipis d\'Aplahou\xc3\xa9, Djakotom\xc3\xa9, Dogbo, Klou\xc3\xa9kanm\xc3\xa8, Lalo i Tovinklin, al departament de Kouffo, als municipis d\'Ahi\xc3\xa9m\xc3\xa8 i Hou\xc3\xa9yogb\xc3\xa9, al departament de Mono, i als municipis de Djidja i d\'Agbangnizoun, al departament de Zou. A banda, tamb\xc3\xa9 es parla a la ciutat de Cotonou i a altres ciutats multiling\xc3\xbces del sud de Ben\xc3\xadn._NEWLINE_A Ben\xc3\xadn hi ha dos territoris aja: El m\xc3\xa9s petit est\xc3\xa0 al nord-oest del departament de Mono i limita amb Togo, a l\'oest, amb watxis, al sud, amb els saxwes, a l\'est i amb els kotafons, al nord. El segon, \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s extens i est\xc3\xa0 als departaments de Kouffo i de Zou. Aquest limita a l\'oest amb Togo, al sud t\xc3\xa9 com a ve\xc3\xafns els kotafons i els saxwes, els cis i els fon, a l\'est i els agunes al nord.\n_START_SECTION_\nAja a Togo\n_START_PARAGRAPH_\nA Togo el 2002 hi havia 152.500 parlants d\'aja. Segons el joshuaproject hi ha 190.000 aja i 8.100 hwes que parlen la llengua aja a Togo. El seu territori est\xc3\xa0 situat a les prefectures d\'Haho, Mono MItj\xc3\xa0 i Ogou a l\'extrem sud-est de la regi\xc3\xb3 dels Altiplans, a la riba del riu Mono, al sud-est de la ciutat d\'Atakpame i a les prefectures de Baix Mono i de Yoto, a l\'est del riu Mono, a la Regi\xc3\xb3 Mar\xc3\xadtima._NEWLINE_A Togo tamb\xc3\xa9 es parla l\'aja en dos territoris diferents. El primer \xc3\xa9s una petita zona de la regi\xc3\xb3 Mar\xc3\xadtima que est\xc3\xa0 a la riba occidental del riu Mono i fa frontera amb els aja de Ben\xc3\xadn a l\'est i amb els watxis al nord, oest i sud. El segon  \xc3\xa9s un extens territori a les dues ribes del riu Mono que t\xc3\xa9 a l\'est l\'estat de Ben\xc3\xadn. Els watxis viuen al sud d\'aquest territori, a l\'oest hi viuen els lames, els kabiy\xc3\xa8s, els ewes i els fons i al nord tenen com a ve\xc3\xafns els agunes.\n_START_SECTION_\nDialectes i comparaci\xc3\xb3 amb altres lleng\xc3\xbces\n_START_PARAGRAPH_\nEls dialectes de l\'aja s\xc3\xb3n el dogbo, el dogo (de Ben\xc3\xadn), el hwe, el sikpi, el tado (de Ben\xc3\xadn) i el tala (de Ben\xc3\xadn). L\'aja \xc3\xa9s semblant a nivell l\xc3\xa8xic amb el dialecte hwe-sikpi (92%), amb els dialectes hwe-dogbo, hwe-tado i hwe-tala(89%)._NEWLINE_D\'altra banda, l\'aja mant\xc3\xa9 difer\xc3\xa8ncies accentuals i de vocabulari amb el Kotafon i els seus parlants han reportat a vegades dificultats per entendre paraules fora de context, per\xc3\xb2 es poden entendre utilitzant cadasc\xc3\xba la seva varietat de parla. A Hounkpon, solen parlar en aja quan parlen amb els ve\xc3\xafns d\'aja, mentre que pels habitants de Possotom\xc3\xa9, l\'aja \xc3\xa9s una de les lleng\xc3\xbces de la regi\xc3\xb3 que m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil se\'ls fa d\'entendre.\n_START_SECTION_\nSocioling\xc3\xbc\xc3\xadstica, estatus i \xc3\xbas de la llengua\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aja \xc3\xa9s una llengua desenvolupada (EGIDS 5): \xc3\x89s utilitzat per persones de totes les edats i est\xc3\xa0 estandarditzada i t\xc3\xa9 literatura, tot i que no \xc3\xa9s del tot sostenible. \xc3\x89s utilitzat a la llar i en l\'entorn social i laboral i gaudeix d\'actituds positives. Els aja tamb\xc3\xa9 parlen l\'ewe, el gen i el franc\xc3\xa8s. S\'utilitza en mitjans de comunicaci\xc3\xb3 escrits, en la r\xc3\xa0dio, t\xc3\xa9 gram\xc3\xa0tica i hi ha fragments de la B\xc3\xadblia tradu\xc3\xafts (2010). S\'escriu en alfabet llat\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nL\'entonaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aja \xc3\xa9s una llengua tonal; depenent de la intenci\xc3\xb3 que es tingui cal entonar d\'una manera o altra, i a m\xc3\xa9s a cada regi\xc3\xb3 s\'entona d\'una manera diferent a les altres. Per exemple: dep\xc3\xa8n de com s\'entoni la paraula \xc2\xabed\xc9\x94\xc2\xbb pot voler dir \xc2\xabfeina\xc2\xbb o \xc2\xabmalaltia\xc2\xbb. Per aix\xc3\xb2 en l\'aja escrit, s\'indiquen els tons alts en les paraules monosil\xc2\xb7l\xc3\xa0biques amb un accent [\xc2\xb4] (tret de l\'article definit \xc2\xabl\xc9\x94\xc2\xbb); aix\xc3\xad s\'evita omplir els texts amb massa accents.\n_START_SECTION_\nPart\xc3\xadcules temporals\n_START_PARAGRAPH_\nEls verbs en forma de futur porten una \xc2\xaba\xc2\xbb davant el verb. Quan es parla dels h\xc3\xa0bits s\'utilitza el sufix \xc2\xab-n\xc9\x94\xc2\xbb al darrere del verb. Per parlar dels esdeveniments que es donen en el moment en el qual es parla s\'utilitzen els sufixos \xc2\xab-k\xc9\x94\xc2\xbb o \xc2\xab-g\xc9\x94\xc2\xbb darrere el verb._NEWLINE_Quan un verb en aja \xc3\xa9s seguit per un complement directe en tercera persona singular (normalment amb una \xc2\xabi\xc2\xbb) la vocal del verb a vegades canvia donat aquest objecte. Per exemple, si al verb "explicar"; \xc2\xabl\xc9\x94\xc2\xbb, hi sumem el complement directe \xc2\xabi\xc2\xbb, caldr\xc3\xa0 escriure \xc2\xabl\xc9\x94\xc9\x9b\xc2\xbb, i situat en la frase seria \xc2\xab\xc3\x89 l\xc9\x94\xc9\x9b\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir, "Ell/ella ho explica". La primera vocal del verb representaria la vocal del verb i la segona el complement directe.\n_START_SECTION_\nLa negaci\xc3\xb3 en el temps futur\n_START_PARAGRAPH_\nEn el cas del futur, senzillament cal canviar la vocal de la part\xc3\xadcula de negaci\xc3\xb3 \xc2\xabde\xc2\xbb i utilitzar la \xc2\xaba\xc2\xbb. De la mateixa manera, si estem parlant de la segona o la tercera persona del singular, caldr\xc3\xa0 accentuar la vocal de la part\xc3\xadcula de negaci\xc3\xb3 segons s\'accentu\xc3\xad el pronom (d\xc3\xa0, tu; d\xc3\xa1, ell/ella).\n_START_SECTION_\nFormes possessives: l\'ap\xc3\xb2strof\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'aja, moltes paraules comencen per la vocal \xc2\xabe\xc2\xbb o \xc2\xaba\xc2\xbb. Quan el subjecte acaba en vocal i la seg\xc3\xbcent paraula comen\xc3\xa7a per \xc2\xabe\xc2\xbb o \xc2\xaba\xc2\xbb i \xc3\xa9s un objecte posse\xc3\xaft pel subjecte, es substitueix tal vocal per un ap\xc3\xb2strof. Per exemple: \xc2\xabeta\xc2\xbb vol dir cap (\xc3\xa9s a dir, la part del cos). Si volgu\xc3\xa9ssim dir \xc2\xabel cap d\'en Kofi, no seria \xc2\xabKofi eta\xc2\xbb, sin\xc3\xb3 \xc2\xabKofi \'ta\xc2\xbb. Aix\xc3\xad, l\'ap\xc3\xb2strof senyala l\'abs\xc3\xa8ncia de la vocal que normalment hauria de ser. D\'altra banda, \xc2\xabel colze d\'en Kofi\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir, \xc2\xabKofi logo\xc2\xbb no s\'apostrofa perqu\xc3\xa8 com es pot comprovar, colze (\xc2\xablogo\xc2\xbb) no comen\xc3\xa7a amb vocal.\n_START_SECTION_\nPreposicions\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha dues preposicions molt utilitzades en l\'aja; \xc2\xabn\xc9\x94\xc2\xbb (\xc2\xaba\xc2\xbb, \xc2\xabper\xc2\xbb i \xc2\xabdes de\xc2\xbb) i \xc2\xabko\xc9\x96o\xc2\xbb (\xc2\xabamb\xc2\xbb), tot i que alguns parlants el pronuncien \xc2\xabkodo\xc2\xbb. Pot haver-hi variacions, com quan les preposicions s\xc3\xb3n seguides d\'una tercera persona singular; llavors l\'\xc3\xbaltima vocal canvia a \xc2\xabi\xc2\xbb, i s\'hi suma el pronom \xc2\xabi\xc2\xbb a la preposici\xc3\xb3. _NEWLINE_Per exemple: \xc2\xab\xc3\x89 s\xc9\x9b\xc9\x9b n\xc9\x94 Kofi\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir, \xc2\xabEll ho va vendre a en Kofi\xc2\xbb, s\'escriuria \xc2\xab\xc3\x89 s\xc9\x9b\xc9\x9b nii\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir \xc2\xabEll l\'hi va vendre\xc2\xbb. Amb la preposici\xc3\xb3 \xc2\xabko\xc9\x96o\xc2\xbb succeiria el mateix; \xc2\xab\xc3\x89 va ko\xc9\x96o Kofi\xc2\xbb (\xc2\xabEll va venir amb en Kofi\xc2\xbb) passaria a ser \xc2\xab\xc3\x89 va ko\xc9\x96ii\xc2\xbb (\xc2\xabEll va venir amb ell\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nPuntuaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCada frase es comen\xc3\xa7a amb una maj\xc3\xbascula, es posa el punt al final de les frases i un signe d\'exclamaci\xc3\xb3 o d\'interrogaci\xc3\xb3 segons la naturalesa de la frase. En les oracions interrogatives es situen unes part\xc3\xadcules al final de les oracions; \xc2\xaba\xc2\xbb i \xc2\xab\xc9\x94\xc2\xbb, i en el cas que siguin interrogacions per negaci\xc3\xb3 s\'utilitzarien \xc2\xabba\xc2\xbb i \xc2\xabgo\xc2\xbb.'