b'\n_START_ARTICLE_\nRamiro de Maeztu\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 4 de maig de 1874 en Vit\xc3\xb2ria, fill de l\'enginyer Manuel de Maeztu Rodr\xc3\xadguez, un hisendat cub\xc3\xa0 d\'origen navarr\xc3\xa8s que va con\xc3\xa8ixer a la seva mare, Juana Whitney, nascuda a Ni\xc3\xa7a filla d\'un diplom\xc3\xa0tic angl\xc3\xa8s, a Par\xc3\xads, i amb la que es va casar quan ella tenia setze anys. Del matrimoni van n\xc3\xa9ixer cinc fills: Ramiro, \xc3\x81ngela, Miguel, la pedagoga Mar\xc3\xada de Maeztu, i el pintor Gustavo de Maeztu._NEWLINE_La fam\xc3\xadlia es va establir a Vit\xc3\xb2ria. Aviat Ramiro queda orfe de pare i en 1894 s\'enfonsaren els negocis de la fam\xc3\xadlia a Cuba per confusos problemes administratius (el pare, Manuel, vivia dels negocis derivats de la pertinen\xc3\xa7a de Cuba a Espanya; la independ\xc3\xa8ncia de Cuba va acabar amb les seves activitats)._NEWLINE_Per poder fer front a la sobtada viudetat i a les necessitats dels seus fills, la seva mare Juana va marxar a Bilbao._NEWLINE_Ramiro va passar part de la seva joventut en Par\xc3\xads i en l\'Havana dedicat a oficis diversos i es va iniciar en el periodisme. Autodidacta i d\'idees combatives, es va traslladar a Madrid en 1897, un fet decisiu en la seva vida liter\xc3\xa0ria, ja que va iniciar llavors una col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 important amb diferents peri\xc3\xb2dics i revistes, com Germinal, El Pa\xc3\xads (editat de 1887 a 1921), Vida Nueva, La Espa\xc3\xb1a Moderna o El Socialista, entre altres, amb una orientaci\xc3\xb3 socialista reformista. En aquests anys tamb\xc3\xa9 d\xc3\xb3na inici a la seva amistat amb regeneracionistes i intel\xc2\xb7lectuals, especialment amb Azor\xc3\xadn i Baroja, amb qui va formar el grup conegut sota el nom de \xc2\xabGrup dels Tres\xc2\xbb i va ser un exponent destacat de l\'anomenada Generaci\xc3\xb3 del 98. En les seves col\xc2\xb7laboracions de premsa, agrupades en bona part en el seu llibre Hacia otra Espa\xc3\xb1a, examina les causes de la decad\xc3\xa8ncia espanyola, fa una cr\xc3\xadtica molt dura de la vida nacional i proposa una renovaci\xc3\xb3 d\'estil europeista._NEWLINE_Entre 1905 i 1919 va residir en Bayswater, Londres, on va treballar com a corresponsal per \'La Correspondencia de Espa\xc3\xb1a, Nuevo Mundo y Heraldo de Madrid. Va viatjar per Fran\xc3\xa7a i Alemanya i va ser corresponsal de guerra durant la Primera Guerra Mundial en It\xc3\xa0lia entre 1914 i 1915. Aquest per\xc3\xadode representa la seva fase liberal i d\'admiraci\xc3\xb3 a les institucions brit\xc3\xa0niques, ocupant la seva atenci\xc3\xb3 en nombroses disciplines (filosofia, pol\xc3\xadtica o literatura) l\'actualitat de la qual apropava al p\xc3\xbablic espanyol. Publica en angl\xc3\xa8s Authority, Liberty and Function in the Light of the War (1916), aparegut en castell\xc3\xa0 com La crisis del humanismo, on examina els conceptes d\'autoritat i llibertat en la societat moderna._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del seu retorn a Espanya, en 1919, comen\xc3\xa7a la seva desconfian\xc3\xa7a en la democr\xc3\xa0cia liberal i va quallant la seva evoluci\xc3\xb3 cap al tradicionalista cat\xc3\xb2lic, que es va consumar durant la dictadura de Primo de Rivera, que va acceptar valorant-ne "els b\xc3\xa9ns" entre els quals apreciava la unitat d\'Espanya i la seguretat ciutadana. Va acceptar durant aquest per\xc3\xadode el c\xc3\xa0rrec d\'ambaixador a l\'Argentina (1928). All\xc3\xad va tenir ocasi\xc3\xb3 de tractar amb Zacar\xc3\xadas de Vizcarra, l\'introductor en 1926 de la idea de la \xc2\xabhispanitat\xc2\xbb (que va proposar com a substitut de l\'espuri terme ra\xc3\xa7a), que Maeztu va assumir com a propi i despr\xc3\xa9s va abanderar. En aquests anys mant\xc3\xa9 el seu concepte de decad\xc3\xa8ncia, essencial en l\'actitud intel\xc2\xb7lectual dels homes del 98, i intensifica la seva defensa dels valors cat\xc3\xb2lics i de les tradicions hisp\xc3\xa0niques.  _NEWLINE_Des dels dies previs a la proclamaci\xc3\xb3 de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola va col\xc2\xb7laborar en el moviment i la revista Acci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola (que ell va proposar denominar Hispanitat), escrivint tamb\xc3\xa9 la presentaci\xc3\xb3 d\'aquesta, que es va publicar sense signatura, i va mer\xc3\xa8ixer el Premi Luca de Tena atorgat pel diari ABC. Des del n\xc3\xbamero 28 de la revista, Maeztu va figurar formalment com el seu director, i ho fou fins a l\'\xc3\xbaltim nombre, el de juny de 1936._NEWLINE_En aquesta \xc3\xbaltima fase el seu ideari intensifica la seva relaci\xc3\xb3 amb el vell tronc de pensament tradicionalista espanyol (Donoso Cort\xc3\xa8s, Men\xc3\xa9ndez Pelayo, etc.), i mant\xc3\xa9 afinitats amb els te\xc3\xb2rics de l\'Integralisme lusit\xc3\xa0. Aquest ideari en pro de la civilitzaci\xc3\xb3 hisp\xc3\xa0nica i cat\xc3\xb2lica, desenvolupat en els seus articles publicats a Acci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, va ser recollit en el seu llibre Defensa de la Hispanidad, que es va convertir en la seva obra m\xc3\xa9s influent i en exponent de la seva doctrina universalista. Va acabar militant en Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, partit pol\xc3\xadtic des del qual es va significar per la seva oposici\xc3\xb3 al r\xc3\xa8gim de la Rep\xc3\xbablica, del que va ser diputat en les Corts per Guip\xc3\xbascoa (1933\xe2\x80\x931935). En 1931 fou escollit membre de la Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies Morals i Pol\xc3\xadtiques i el 1935 va ser adm\xc3\xa8s com a membre de la Reial Acad\xc3\xa8mia de la Llengua Espanyola._NEWLINE_A l\'inici de la Guerra Civil Espanyola va ser detingut pels milicians republicans. Despr\xc3\xa9s d\'haver estat empresonat, en la madrilenya pres\xc3\xb3 de Ventas el 30 de juliol de 1936, va ser afusellat al cementiri de Aravaca el 29 d\'octubre de 1936, v\xc3\xadctima d\'una de les saques (trasllats i assassinats de presos) que van oc\xc3\xb3rrer durant la Guerra Civil._NEWLINE_Segons recull Josep Benet, Ramiro de Maeztu pensava que l\'\xc3\xbanica soluci\xc3\xb3 a les reivindicacions catalanistes era la guerra. (falta refefr\xc3\xa8ncia bibliogr\xc3\xa0fica)\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalment va ser un periodista encara que tamb\xc3\xa9 va escriure una novel\xc2\xb7la (La guerra del Transvaal) y una obra de teatre in\xc3\xa8dita (El sindicato de las esmeraldas)._NEWLINE_Els llibres Hacia otra Espa\xc3\xb1a (1899), La crisis del humanismo (1919), Defensa de la Hispanidad (1934) i Defensa del Esp\xc3\xadritu (p\xc3\xb2stuma)._NEWLINE_Assaigs: Don Quijote, don Juan y La Celestina (1939) i La brevedad de la vida en la poes\xc3\xada l\xc3\xadrica espa\xc3\xb1ola (1935), pronunciat com a discurs d\'ingr\xc3\xa9s a la Reial Acad\xc3\xa8mia Espanyola.'