b"\n_START_ARTICLE_\nCatedral de Tarragona\n_START_SECTION_\nCan\xc3\xb2nica\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha not\xc3\xadcies de l'exist\xc3\xa8ncia de canonges des de finals del segle XI, per\xc3\xb2 l'estructuraci\xc3\xb3 va ser a partir de l'any 1154 per l'arquebisbe Bernat Tort, segons l'orde de Sant Agust\xc3\xad amb canonges vinguts del monestir de sant Ruf prop d'Aviny\xc3\xb3, orde al qual anteriorment pertanyia el bisbe i que havia imposat la reforma gregoriana del segle XI. El papa Climent VII secularitza als canonges de la catedral el 4 de desembre de 1530._NEWLINE_Per la vida comunit\xc3\xa0ria dels canonges es va dotar de les depend\xc3\xa8ncies necess\xc3\xa0ries entorn del claustre, com el dormitori, el refetor, el celler, la cuina i la sala capitular, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s del prior claustral, es van anar anomenant les figures del paborde que administrava els b\xc3\xa9ns, l'ardiaca per l'ajuda a la celebraci\xc3\xb3 dels oficis, el tresorer que s'ocupava de les despeses del culte, el sagrist\xc3\xa0 major, que tenia a c\xc3\xa0rrec seu el servei del culte, el cambrer que tenia cura del vestuari, el cabiscol dirigent del cor, el succentor o sotscabiscol que ensenyava els cants, l'hospitaler encarregat de l'hospital i l'infermer que cuidava de la infermeria.\n_START_SECTION_\nEdifici interior\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un temple de transici\xc3\xb3 del rom\xc3\xa0nic al g\xc3\xb2tic. La nau central t\xc3\xa9 una al\xc3\xa7ada de vint-i-sis metres m\xc3\xa9s dotze del cimbori, per 16,50 metres d'amplada. Les naus laterals mesuren tretze metres d'al\xc3\xa7ada per 8,25 d'amplada. La longitud \xc3\xa9s d'uns cent metres des del frontispici fins a la cap\xc3\xa7alera._NEWLINE_Consta de planta basilical de creu llatina amb tres naus i creuer ben definit que sobresurt de les naus per\xc3\xb2 amb bra\xc3\xa7os desiguals a causa del claustre que s'hi \xc3\xa9s a la part septentrional aix\xc3\xad com l'absidiola d'aquest mateix costat tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s desigual a la seva parella del costat oposat. La cap\xc3\xa7alera cont\xc3\xa9 tres absis semicirculars escalonats amb presbiteris profunds, destacant el central. L'absis central t\xc3\xa9 tres finestres a la seva part inferior i set en la superior de forma apuntada._NEWLINE_Sobre el tram adjunt a l'absis del costat de l'Ep\xc3\xadstola hi ha la torre del campanar._NEWLINE_Les naus estan cobertes amb voltes de creueria de nervis motllurats sostinguts per pilars cruciformes amb columnes adossades de dos amb dos i amb capitells decorats amb reminisc\xc3\xa8ncies de l'art hisp\xc3\xa0 musulm\xc3\xa0 sobre els que reposen els arcs faixons de les voltes. Les finestres es presenten principalment de dos tipus les rom\xc3\xa0niques amb arquivoltes i les g\xc3\xb2tiques amb vitralls de traceries calades._NEWLINE_El cimbori \xc3\xa9s octogonal constru\xc3\xaft a la meitat del segle XIII amb volta de creueria i suport de trompes angulars, mainells i vitralls de colors._NEWLINE_El presbiteri i l'absis central tenen un notable paviment de l'\xc3\xa8poca rom\xc3\xa0nica, est\xc3\xa0 format per plaques de pedra i marbre de diversos colors formant uns dibuixos geom\xc3\xa8trics, en opus sectile on dominen els entrella\xc3\xa7ats sobresortint els colors, taronja, groc, blanc i negre. \xc3\x89s d'una fabricaci\xc3\xb3 seriada i no completament artesanal, ja que no hi ha gran varietat de peces amb formes diferents. Paviments d'aquesta mateixa classe es realitzaven a l'edat mitjana com es demostra a la bas\xc3\xadlica de Montecassino a It\xc3\xa0lia, de Santa Maria d'Ala\xc3\xb3 de Sopeira o Saint-Beno\xc3\xaet-sur-Loire a Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nCor\n_START_PARAGRAPH_\nEl cor antic, que conserva els murs de tancament del segle XIV, estava situat al mig de la nau central. A ambd\xc3\xb3s costats de la mateixa encara s\xe2\x80\x99hi troba part del cadirat de roure de Flandes, que va ser tallat per Francesc Gomar entre 1478 i 1488, per enc\xc3\xa0rrec de l\xe2\x80\x99arquebisbe Pere d\xe2\x80\x99Urrea (1445-1489). Els respatllers es decoren amb traceries g\xc3\xb2tiques, mentre que els temes figurats es concentren als medallons dels bra\xc3\xa7os. Les cadires pontificals les van tallar els escultors francesos Joan de Tours i Enric de Borgonya el 1534. L\xe2\x80\x99any 1963 una part del cadirat va ser traslladada al nou cor, situat al presbiteri. El mur occidental es va desarmar i avui es guarda al Museu Dioces\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nOrgue\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 de l'orgue major \xc3\xa9s obra de diversos artistes del segle XVI. El mecanisme musical va estar a c\xc3\xa0rrec de Salvador Estrada. La caixa, de fusta de roure de Flandes, d\xe2\x80\x99\xc3\xa0lber i de pollancre, la va projectar en 1560 Moss\xc3\xa8n Jaume Amig\xc3\xb3, l'arquitecte introductor del Renaixement a les nostres contrades. Les escultures i els relleus s\xc3\xb3n obra de Jeroni Sanxo i Perris Austris, que els van realitzar entre 1562 i 1566. La pintura de les portes o sarges, que s\xc3\xb3n batents, la van contractar l'itali\xc3\xa0 Pietro Paolo de Montalbergo i el grec Pere Seraf\xc3\xad el 1563, per\xc3\xb2 les va cobrar en solitari Montalbergo. Tancades, representen l\xe2\x80\x99Anunciaci\xc3\xb3. Obertes, mostren l\xe2\x80\x99Adoraci\xc3\xb3 dels pastors a l\xe2\x80\x99esquerra i la Resurrecci\xc3\xb3 a la dreta, en un notable estil manierista. Les portes s\xe2\x80\x99obrien o es tancaven d\xe2\x80\x99acord amb el calendari i els oficis lit\xc3\xbargics, ra\xc3\xb3 per la qual els temes pintats visibles estaven vinculats al temps lit\xc3\xbargic. Montalbergo tamb\xc3\xa9 va pintar i daurar els tubs de l'instrument musical. L'any 1929 l'antic mecanisme musical, aix\xc3\xad com els tubs, es varen substituir pels d'un orgue rom\xc3\xa0ntic, procedent de la finca Mar-i-Cel de Sitges, que va ser donat al Cardenal Francesc d'Ass\xc3\xads Vidal i Barraquer per Mr. Deering, un hispanista nord-americ\xc3\xa0. Posteriorment, l'any 1974 l'orgue va ser reformat i \xc3\xa9s el que es va mantenir fins a l'any 2010, quan s'aprofit\xc3\xa0 l'inici de la IV fase de les obres de restauraci\xc3\xb3 de la Catedral per dur a terme la restauraci\xc3\xb3 de la caixa. El nou orgue amb 2.712 tubs i 53 registres s'inaugur\xc3\xa0 el 16 de juny de 2013 i vol ser l'hereu de l'antic instrument renaixentista.\n_START_SECTION_\nExterior\n_START_PARAGRAPH_\nL'absis central \xc3\xa9s de gran volum, amb una cornisa de motllures sota un fris de dents de serra i una filera d'arcuacions cegues sostingudes per perm\xc3\xb2dols decorats amb figures humanes, animals o motius geom\xc3\xa8trics. _NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal consta de tres portes que corresponen a les tres naus de l'esgl\xc3\xa9sia, la central i principal g\xc3\xb2tica, amb arcades ogival i les laterals d'estil rom\xc3\xa0nic._NEWLINE_Hi ha una gran rosassa sobre la porta principal, que cont\xc3\xa9 una traceria que recorda les rosasses del monestir de Sant Cugat, de Santa Maria del Pi o de la catedral de Mallorca. T\xc3\xa9 onze metres de di\xc3\xa0metre exterior i dotze raigs amb set motllures circulars d'un gruix d'1,30 metres. Els dotze raigs representen les dotze tribus d'Israel o els dotze ap\xc3\xb2stols. _NEWLINE_Sobre les altres dues portes laterals tamb\xc3\xa9 hi ha dues rosasses, de mida m\xc3\xa9s redu\xc3\xafda i de factura rom\xc3\xa0nica.  A les portes es va usar marbre blanc, amb arcs de mig punt i arquivoltes motllurades amb llinda i timp\xc3\xa0. Encastat en el mur sobre la porta de la dreta es conserva el sarc\xc3\xb2fag de Bethesda, paleocristi\xc3\xa0 i del segle\xc2\xa0iv, on es representen escenes de la vida de Jes\xc3\xbas. La porta del costat de l'Evangeli posseeix un timp\xc3\xa0 esculpit amb escenes que representen l'Epifania.\n_START_SECTION_\nVitralls\n_START_PARAGRAPH_\nEls vitralls de la catedral de Tarragona s\xc3\xb3n un magn\xc3\xadfic exemple de l'\xc3\xa8poca g\xc3\xb2tica.Els de les capelles de les Onze Mil Verges i de Santa Maria dels Sastres foren realitzats per Guillem de Letumgard en el segle XIV. De la mateixa \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n les rosasses de banda i banda del creuer. L'absis central t\xc3\xa9 tres finestrals a la part inferior i set a la superior. _NEWLINE_La capella de Santa Maria o dels Sastres cont\xc3\xa9 t\xc3\xa9 tres finestrals al costat esquerre, que van ser remodelats en \xc3\xa8poques posteriors. Representen el tema de l'Anunciaci\xc3\xb3. Les parts originals de Guillem de Letumgard s\xc3\xb3n les traceries superiors dels vitralls, es representen a cadascun d'ells dues petites figures d'\xc3\xa0ngels i al l\xc3\xb2bul superior l'escut de la seu tarragonina. El que representa l'arc\xc3\xa0ngel Gabriel \xc3\xa9s una reforma posterior dels darrers anys del segle XV, obra probable de Gil Fontanet. Els colors que dominen s\xc3\xb3n el vermell, el blau i el groc de plata o d'argent, propi del segle XIV._NEWLINE_Les rosasses dels costats nord i sud del transsepte presenten importants difer\xc3\xa8ncies, degudes a les m\xc3\xbaltiples intervencions fins a \xc3\xa8poca recent. S\xc3\xb3n obra del Mestre de Sant Silvestre, que tamb\xc3\xa9 va treballar a la catedral de Barcelona. A la rosassa sud es representa la Mare de D\xc3\xa9u amb l'Infant entronitzats. A la rosassa nord es representa la Resurrecci\xc3\xb3 de Crist a l'\xc3\xb2cul central, a partir del qual es distribueixen setze plafons radials amb ornamentaci\xc3\xb3 geom\xc3\xa8trica, motius florals i l'escut de la seu. A la part ampla d'aquests plafons es mostra, a cadascun, un cap d'un personatge, segurament un ap\xc3\xb2stol. _NEWLINE_La figura de santa Tecla es troba representada al vitrall central de l'absis, documentat cap al final del segle XVII, que tamb\xc3\xa9 fou modificat posteriorment._NEWLINE_D'\xc3\xa8poca renaixentista s\xc3\xb3n els sis vitralls de la capella de Corpus Christi, en cadascun dels quals es representa una figura d'ap\xc3\xb2stol.\n_START_SECTION_\nPorta principal\n_START_PARAGRAPH_\nD'estil g\xc3\xb2tic amb semblances a models francesos com Amiens i sobretot Reims. La porta principal de la catedral va ser enc\xc3\xa0rrec del bisbe Bernat d'Olivella al mestre Bartomeu l'any 1277 i l'\xc3\xbaltima relaci\xc3\xb3 documentada amb aquest mestre \xc3\xa9s l'any 1291. _NEWLINE_Presenta arcs ogivals en degradaci\xc3\xb3, el gran arc principal avan\xc3\xa7a sobre el mur i tamb\xc3\xa9 arriba a muntar en algun punt sobre les portes laterals, que la seva gran sumptuositat fa anul\xc2\xb7lar a primera vista, pels seus grans contraforts laterals \xc3\xa9s evident que s'empren per sostenir les c\xc3\xa0rregues de la nau central del temple. \xc3\x89s possible que en principi la forma estructural de la fa\xc3\xa7ana fos m\xc3\xa9s coherent i harm\xc3\xb2nica entre les tres portes. Malgrat deixar-la inacabada, va realitzar for\xc3\xa7a escultures dels ap\xc3\xb2stols, situades a tots dos costats de la portalada descansant en basaments correguts. Sobre les figures hi ha dosserets. Entre les figures destaquen les de sant Pere, sant Andreu i sant Tom\xc3\xa0s al bancal de la part dreta de la porta. Tanmateix, la gran escultura de la porta \xc3\xa9s la Verge del mainell. S'ha assenyalat que deriva d'un model franc\xc3\xa8s. Al pedestal octogonal hi ha representades escenes del G\xc3\xa8nesi, amb la creaci\xc3\xb3 d'Adam i Eva i el Pecat original._NEWLINE_Al timp\xc3\xa0 es representa el Judici Final, presidit per Crist amb dos \xc3\xa0ngels portadors dels atributs de la Passi\xc3\xb3, amb traceries superiors per la inserci\xc3\xb3 d'un vitrall realitzat per Jaume Cascalls i el seu taller cap a l'any 1375, contractat pel bisbe Pere de Clasquer\xc3\xad, aix\xc3\xad com el fris amb la representaci\xc3\xb3 dels escollits i els condemnats._NEWLINE_A la part interior del temple que correspon al timp\xc3\xa0 est\xc3\xa0 representada la Verge entre sant Pau i santa Tecla amb dos \xc3\xa0ngels ceroferaris._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 del seu taller s\xc3\xb3n dotze est\xc3\xa0tues entre ap\xc3\xb2stols i profetes que faltaven per a la mateixa porta, al preu unitari de dinou lliures i dotze sous. Jaume Cascalls va estar acompanyat pel seu gendre Guillem Solivella i el seu esclau Jordi de D\xc3\xa9u. Les escultures realitzades per aquest equip d'artistes s\xc3\xb3n les que hi ha a les parts m\xc3\xa9s externes de la porta; s\xc3\xb3n, com ja s'ha dit, dotze, igual que el nombre de blocs de pedra comprats a l'Albiol, cinc al costat dret i set a l'esquerre. Totes aquestes figures, igual que passa amb les fetes pel mestre Bartomeu, presenten el cos realitzat en pedra i el cap en marbre._NEWLINE_Les portes tenen revestiments met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics i de ferro forjat i s\xc3\xb3n de finals del segle XV, sufragades per l'arquebisbe Gonzalo Fern\xc3\xa1ndez de Heredia.\n_START_SECTION_\nClaustre\n_START_PARAGRAPH_\nLa data de construcci\xc3\xb3 sota l'arquebisbat de Bernat Tort va ser entre 1146 i 1163 i va continuar amb els arquebisbes Ramon de Castellter\xc3\xa7ol (1194-1198) i Ramon de Rocabert\xc3\xad (1199-1214), el qual va deixar en el seu testament la important quantitat de 1000 sous per les obres del claustre. _NEWLINE_El claustre \xc3\xa9s a la part nord-est de la catedral, amb planta rectangular de quaranta-set metres per quaranta-sis, consta de quatre galeries de sis trams m\xc3\xa9s les angulars comunes, cobertes amb voltes de creueria seguint la tipologia dels monestirs de Poblet o Vallbona de les Monges i un gran pati central. Les seves arcades estan constru\xc3\xafdes per dues ordes de suport, en el superior hi ha grans arcs ogivals cecs amb dos \xc3\xb2culs amb traceria calada col\xc2\xb7locats en el v\xc3\xa8rtex central a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s d'un fris amb elements polilobulats d'ascend\xc3\xa8ncia musulmana, que recorre tota la cornisa. A la part inferior es distribueixen grups de tres arcs de mig punt, decorats amb puntes de diamant, sobre dobles columnetes dins de cada arc ogival cec._NEWLINE_La decoraci\xc3\xb3 escult\xc3\xb2rica del claustre \xc3\xa9s extensa i manifestada en els seus capitells, impostes, a les bases, als frisos dels pilars angulars aix\xc3\xad com als perm\xc3\xb2dols de la cornisa, a les m\xc3\xa8nsules i a les seves claus de volta._NEWLINE_Als capitells de les columnes i impostes corresponents hi ha gravades escenes religioses com la visita dels \xc3\xa0ngels a Abraham, Ca\xc3\xadn i Abel i profanes com la lluita entre guerrers, figures de m\xc3\xbasics o la representaci\xc3\xb3 de la lux\xc3\xbaria i l'avar\xc3\xadcia i algunes amb decoraci\xc3\xb3 de tipus vegetal i animal entre les quals destaca la representaci\xc3\xb3 de l'enterrament del gat per les rates historiada en dues escenes als \xc3\xa0bacs a la galeria sud.(Vegeu la secci\xc3\xb3 curiositats). Als angles de la galeria nord apareixen escenes del G\xc3\xa8nesi i del Nou Testament, amb la incredulitat de sant Tom\xc3\xa0s o la llegenda de Sant Nicolau, aquest \xc3\xbaltim sant molt venerat per Alfons el Cast que va ser un gran benefactor del claustre.  _NEWLINE_Capella de la Mare de D\xc3\xa9u de les Neus _NEWLINE_G\xc3\xb2tica, del segle XV. S\xe2\x80\x99hi venera una pintura a l\xe2\x80\x99oli amb la Mare de D\xc3\xa9u de les Neus o de la Bonanova, dels segles XVIII-XIX. \xc2\xa0_NEWLINE_Capella de Sant Salvador _NEWLINE_Renaixentista, va ser constru\xc3\xafda el 1535 amb volta de can\xc3\xb3 decorada amb cassetons i amb un banc corregut ornamentat amb tr\xc3\xadglifs i m\xc3\xa8topes. Cont\xc3\xa9 un retaule amb el Baptisme de Jes\xc3\xbas, una obra de Vicen\xc3\xa7 Roig i Besora feta vers 1835.\xc2\xa0 _NEWLINE_Capella de la Mare de D\xc3\xa9u del Claustre _NEWLINE_Es va construir entre els segles XVI i XVII. Aqu\xc3\xad es venera la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u del Claustre, una talla de fusta policromada dels segles XIII-XIV que es custodia al cambril. Entre les pintures que ornamenten la capella destaca la que es troba al mur de l\xe2\x80\x99esquerra, una Anunciaci\xc3\xb3 que \xc3\xa9s obra del pintor tarraconense Miquel Fluixenc i Trill, realitzada en 1864. Les altres pintures representen l\xe2\x80\x99Aparici\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u a sant Francesc de Paula i l\xe2\x80\x99Aparici\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u a sant Felip Neri, i s\xc3\xb3n obres dels segles XVII-XVIII. El retaule, d\xe2\x80\x99alabastre i pedra de Santa Tecla, \xc3\xa9s obra de Bernat i Josep Verderol, del l\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s de la capella hi destaquen els sepulcres dels murs laterals, de l\xe2\x80\x99 Echanove y Zald\xc3\xadvar (+1854) i de Vicen\xc3\xa7 Falconer (+1693). S\xe2\x80\x99hi conserva un orgue d\xe2\x80\x99inicis del segle XVIII. _NEWLINE_Capella de la Mare de D\xc3\xa9u de la Guia _NEWLINE_Capella g\xc3\xb2tica on es venera la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u de la Guia, de fusta policromada  i dels segles XIII-XIV, una de les m\xc3\xa9s antigues de la Catedral. _NEWLINE_Capella de Santa Maria Magdalena _NEWLINE_Renaixentista, va ser constru\xc3\xafda l'any 1536. Es cobreix amb volta de can\xc3\xb3 decorada amb cassetons i amb un banc corregut ornamentat amb tr\xc3\xadglifs i m\xc3\xa8topes. Mostra una rica decoraci\xc3\xb3 escult\xc3\xb2rica a l\xe2\x80\x99arc d\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s i als murs laterals, basada en el tema dels grotescos. El retaule dedicat a la santa titular \xc3\xa9s atribu\xc3\xaft a Francesc Olives i es va pintar tamb\xc3\xa9 cap al 1536. \xc3\x89s un dels pocs retaules renaixentistes de la zona que s\xe2\x80\x99ha conservat sencer._NEWLINE_Capella de Sant Ramon_NEWLINE_Es va construir al segle XIV, en estil g\xc3\xb2tic. La imatge del sant titular \xc3\xa9s una obra de l\xe2\x80\x99escultor, de l\xe2\x80\x99any 1989. Al paviment es troba la llosa sepulcral de l'arquebisbe Ramon Torrella Cascante (+2004)._NEWLINE_Antic refetor dels canonges (Sala I del Museu Dioces\xc3\xa0 de Tarragona)_NEWLINE_L\xe2\x80\x99antic refetor o menjador dels canonges va ser constru\xc3\xaft en el segle XII i es cobreix amb volta de can\xc3\xb3 apuntada. La cap\xc3\xa7alera encara mostra part del mur rom\xc3\xa0 del p\xc3\xb2rtic del segle I. L'\xc3\xa0mbit que acull la Sala I del Museu Dioces\xc3\xa0 correspon a la meitat esquerra de l'antic refetor._NEWLINE_S'hi exhibeixen obres des de l'\xc3\xa8poca romana fins al segle XV, procedents de la Catedral i de diferents llocs de la di\xc3\xb2cesi. Destaquen els fragments de marbre de la decoraci\xc3\xb3 del p\xc3\xb2rtic rom\xc3\xa0, l\xe2\x80\x99estela funer\xc3\xa0ria de l\xe2\x80\x99auriga Eutyches, del segle II, la gerreta funer\xc3\xa0ria visig\xc3\xb2tica de bronze, l'arc \xc3\xa0rab d'alabastre policromat datat l'any 960, la lauda funer\xc3\xa0ria hebraica dedicada a Isidora, les sis imatges de la Mare de D\xc3\xa9u, rom\xc3\xa0niques de transici\xc3\xb3, dels segles XII al XIV, el braser rom\xc3\xa0nic del segle XIII, les escultures g\xc3\xb2tiques de pedra i les pintures murals i sobre taula dels segles XIV-XV. Des de l'escala del fons de la sala es pot contemplar un tap\xc3\xads de la s\xc3\xa8rie de Sams\xc3\xb3, realitzat a Brussel\xc2\xb7les en el segle XVII._NEWLINE_Capella del Corpus Christi (Sala II del Museu Dioces\xc3\xa0 de Tarragona)_NEWLINE_En origen es tractava d'una de les depend\xc3\xa8ncies de la can\xc3\xb2nica, l\xe2\x80\x99antiga Aula Capitular, que es va construir a l\xe2\x80\x99inici del segle XIII amb planta quadrangular i es va cobrir amb una volta de can\xc3\xb3 apuntada. La fa\xc3\xa7ana conserva la porta d'acc\xc3\xa9s amb finestres geminades a ambd\xc3\xb3s costats. L'any 1330 l'arquebisbe Joan d'Arag\xc3\xb3 va concedir al paborde Guerau de Rocabert\xc3\xad i la seva germana llic\xc3\xa8ncia per obrir la cap\xc3\xa7alera i construir-hi un absis de planta poligonal, transformat l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit en una capella que es va dedicar a l\xe2\x80\x99Eucaristia, per aix\xc3\xb2 es denomina del Corpus Christi. A l'absis destaca la clau de volta, amb Crist en Majestat, aix\xc3\xad com el grup de l'Anunciaci\xc3\xb3 i els quatre s\xc3\xadmbols del Tetramorf sobre capitells decorats amb temes vegetals. Les onze imatges de pedra policromada que decoren els murs, col\xc2\xb7locades damunt de m\xc3\xa8nsules decorades, s\xc3\xb3n de la primera meitat del segle XIV i representen diversos sants i ap\xc3\xb2stols._NEWLINE_Aquesta capella actualment acull la Sala II del Museu Dioces\xc3\xa0, on es mostra una selecci\xc3\xb3 de l'extraordin\xc3\xa0ria col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de pintura g\xc3\xb2tica. Presideix l\xe2\x80\x99absis el retaule de la Mare de D\xc3\xa9u, procedent de Solivella, obra de Mateu Ortoneda. Tamb\xc3\xa9 es mostren entre altres el retaule de Sant Pere, originari de Vinaixa i obra de Ramon de Mur, o el retaule de Sant Jaume de Vallespinosa, atribu\xc3\xaft a Joan Mates. Hi trobem argenteria lit\xc3\xbargica, com la creu processional de La Glorieta, del segle XV, aix\xc3\xad com una selecci\xc3\xb3 de reliquiaris, creus processionals i veracreus g\xc3\xb2tics, de gran inter\xc3\xa8s, procedents del Tresor de la Catedral. _NEWLINE_A les sales de pas cap a l'actual Sala Capitular s'exhibeixen obres dels segles XVI al XIX. A la primera sala destaca, al mur de la dreta, la taula amb la Nativitat, del Mestre de Cabanyes, dels inicis del segle XVI. Tamb\xc3\xa9 sobresurt una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de beneiteres de plata del segle XVIII a les vitrines que toquen al mur de l'esquerra. A la sala seg\xc3\xbcent s'exhibeixen, entre altres obres, alguns extraordinaris exemples de l\xe2\x80\x99argenteria lit\xc3\xbargica del Tresor de la Catedral, com el reliquiari del canonge Guillem Bertran, del final del segle XV, la creu de l\xe2\x80\x99arquebisbe Cardona, dels segles XV-XVI, o la cust\xc3\xb2dia processional modernista de Bernard\xc3\xad Martorell, del  la vitrina mural de la dreta._NEWLINE_Sala Capitular (Sala III del Museu Dioces\xc3\xa0 de Tarragona)_NEWLINE_D\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca barroca, \xc3\xa9s el lloc on es reuneixen els canonges a les ocasions solemnes de presa de possessi\xc3\xb3 i on tenen lloc les deliberacions. El recinte acull del Museu Dioces\xc3\xa0. Al mur esquerre es mostra un dels tapissos m\xc3\xa9s importants de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de la Catedral, el de Les Potestats o de \xe2\x80\x9cLa Bona Vida\xe2\x80\x9d, fet a Arr\xc3\xa0s (a Fran\xc3\xa7a) en el segle XV. Del mur dret penja el drap mortuori de Pere Anton d\xe2\x80\x99Arag\xc3\xb3, brodat a Roma el segle XVII i procedent del monestir de Poblet. S\xe2\x80\x99hi troben diverses imatges barroques del segle XVIII, entre les quals destaquen les de sant Jeroni i sant Onofre, obra dels germans Llu\xc3\xads i Francesc Bonif\xc3\xa0s i Mass\xc3\xb3, una altra de sant Miquel Arc\xc3\xa0ngel, obra d'Antoni Pall\xc3\xa0s, i un Nen Jes\xc3\xbas triomfant.\n_START_SECTION_\nPorta del claustre\n_START_PARAGRAPH_\nLa porta rom\xc3\xa0nica (del costat de l'evangeli), del segle XIII d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s al claustre des de l'esgl\xc3\xa9sia presenta una llinda de marbre i un timp\xc3\xa0 esculpit amb Maiestas Domini i el Tetramorf, amb tres arquivoltes de perfil semicircular amb capitells decorats amb fullatge naturalista copiat de monuments romans i amb escenes de la visita de les tres Maries al sepulcre de Crist, les impostes d'aquesta porta estan decorades amb sanefes de fulles i palmes. El mainell est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per una columna de fust monol\xc3\xadtic amb la base decorada amb r\xc3\xa8ptils i el capitell piramidal invertit representant a les seves cares escenes de la vida infantil de Jes\xc3\xbas: l'epifania, la nativitat, l'adoraci\xc3\xb3 dels mags i la visita dels mags a Herodes. A la part superior sobre aquesta porta hi ha un crism\xc3\xb3 amb l'anagrama d'alfa i omega.\n_START_SECTION_\nSagristia\n_START_PARAGRAPH_\nPertanyent al conjunt de depend\xc3\xa8ncies del claustre, fou reaprofitada d'una antiga capella amb planta rectangular i coberta amb volta de can\xc3\xb3 apuntat i una part amb sostre de fusta amb policromia de motius que tradicionalment han estat considerats mud\xc3\xa8jars. Forma part del museu dioces\xc3\xa0 com sala del tresor.\n_START_SECTION_\nCapella de Santa Tecla la Vella\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 situada a l'angle extrem de la part oriental del conjunt arquitect\xc3\xb2nic, amb un jard\xc3\xad al davant que fou l'antic cementiri. Es va construir en la primera meitat del segle XIII. Al seu interior, en un arcosoli practicat al mur de l\xe2\x80\x99evangeli, es troba la sepultura de marbre blanc que se suposa pertany a l\xe2\x80\x99arquebisbe Bernat d\xe2\x80\x99Olivella (+1287)."