b'\n_START_ARTICLE_\nExeligmos\n_START_PARAGRAPH_\nUn exeligmos (en grec: \xe1\xbc\x90\xce\xbe\xce\xad\xce\xbb\xce\xb9\xce\xb3\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82: - girant  la roda ) o exeligma, \xc3\xa9s un per\xc3\xadode de 54 anys i 33 dies, que es pot utilitzar per predir successius eclipsis amb propietats i localitzacions similars. Per a un eclipsi solar, despr\xc3\xa9s de cada exeligmos, es produir\xc3\xa0 un eclipsi solar de caracter\xc3\xadstiques similars en una situaci\xc3\xb3 propera a l\'eclipsi abans d\'ell en el temps. Per a un eclipsi lunar, la mateixa part de la terra veur\xc3\xa0 un eclipsi molt similar al que es va produir un exeligmos abans (vegeu el text principal als exemples visuals). Es tracta d\'un cicle d\'eclipsi que \xc3\xa9s un triple saros, duna durada de 3 saros (o saroi), amb l\'avantatge que t\xc3\xa9 gaireb\xc3\xa9 un nombre sencer de dies, de manera que el seg\xc3\xbcent eclipsi ser\xc3\xa0 visible en les ubicacions i en el temps propers a l\'eclipsi que es va produir un exeligmos abans. Per contra, a cada saros, un eclipsi ocorre unes 8 hores m\xc3\xa9s tard del dia o aproximadament 120\xc2\xb0 cap a l\'oest de l\'eclipsi que es va produir un saros abans.\n_START_SECTION_\nDetalls\n_START_PARAGRAPH_\nEls grecs van tenir coneixement dels exeligmos a m\xc3\xa9s tardar el 100 aC. El mecanisme astron\xc3\xb2mic d\'Anticitera va utilitzar engranatges epic\xc3\xadclics per predir les dates d\'exeligmos consecutius. Segosn Tony Freeth, a un article de Scientific American, el c\xc3\xa0lcul mec\xc3\xa0nic del cicle saros est\xc3\xa0 incl\xc3\xb2s dins del Mecanisme d\'Anticitera._NEWLINE_Els exeligmos s\xc3\xb3n 669 mesos sin\xc3\xb2dics (cada cicle eclipsi ha de ser un nombre enter de mesos sin\xc3\xb2dics), gaireb\xc3\xa9 exactament 726 mesos draconics (el que assegura que el sol i la lluna estan en alineaci\xc3\xb3 durant la lluna nova ), i tamb\xc3\xa9 gaireb\xc3\xa9 exactament 717 mesos an\xc3\xb2mals \xc2\xa0(assegurant que la lluna est\xc3\xa0 al mateix punt de la seva \xc3\xb2rbita el\xc2\xb7l\xc3\xadptica). Els dos primers factors fan que sigui un eclipsi de llarga durada. L\'\xc3\xbaltim factor \xc3\xa9s el que fa que cada eclipsi en sigui tan similar d\'un exeligmos a un altre. El nombre enter \xc3\xadntim de mesos an\xc3\xb2mals assegura que el di\xc3\xa0metre aparent de la lluna ser\xc3\xa0 gaireb\xc3\xa9 igual amb cada eclipsi successiu. El fet que sigui gaireb\xc3\xa9 un nombre sencer de dies assegura que cada eclipsi successiu de la s\xc3\xa8rie es produeixi molt a prop de l\'eclipsi anterior de ditaa s\xc3\xa8rie. Per a cada eclipsi successiu d\'una s\xc3\xa8rie d\'exeligmos, la longitud i la latitud poden canviar significativament perqu\xc3\xa8 els exeligmos abasten una mica m\xc3\xa9s d\'un mes de temps que la durada d\'un any de calendari, i la gamma augmenta/disminueix perqu\xc3\xa8 un exeligmos \xc3\xa9s d\'unes tres hores m\xc3\xa9s curt que un mes draconic. El di\xc3\xa0metre aparent del sol tamb\xc3\xa9 canvia significativament en un mes, afectant la longitud i l\'amplada d\'un eclipsi solar.\n_START_SECTION_\nAnimaci\xc3\xb3 d\'un exeligmos solar\n_START_PARAGRAPH_\nAnimaci\xc3\xb3 d\'una s\xc3\xa8rie d\'exeligmos. Cal remarcar com els camins similars de cada eclipsi total, cauen molt a prop de la mateixa longitud sobre la terra.\n_START_SECTION_\nAnimaci\xc3\xb3 d\'un saros solar (comparaci\xc3\xb3)\n_START_PARAGRAPH_\nAnimaci\xc3\xb3 de la "s\xc3\xa8rie saros" sencera de l\'exeligmos anterior. Cal observar com cada eclipsi cau sobre un costat diferent de la terra (amb 120 graus de separaci\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nLunari de Granollacs\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1484, Granollacs va publicar un llunari amb el t\xc3\xadtol de Sumari dels girants e plens de la luna e dels eclipsis del sol e de la luna e de les festes movibles..., que va ser la primera obra d\'astronomia impresa en catal\xc3\xa0 i va esdevenir un aut\xc3\xa8ntic \xe2\x80\x98best-seller\xe2\x80\x99 de la divulgaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica de la darreria del segle XV i la primera meitat del segle XVI. Per al seu c\xc3\xa0lcul, entre d\'altres principis astron\xc3\xb2mics va fer un \xc3\xbas extensiu del concepte d\'Exeligmos per a generar les taules dels eclipsis._NEWLINE_En van apar\xc3\xa8ixer desenes d\'edicions, publicades a diverses ciutats d\'Europa, en catal\xc3\xa0 (1484, 1485, 1510, 1513, 1514 i 1519) i en traduccions a l\'itali\xc3\xa0 (1485), al llat\xc3\xad (1488), al castell\xc3\xa0 (vers 1488) i al portugu\xc3\xa8s (1518). L\'edici\xc3\xb3 castellana de 1492 es va adjuntar al Repertorio de los tiempos d\'Andr\xc3\xa9s de Li, una obra d\'astrologia, i la complementarietat entre una i altra va tenir tant d\'\xc3\xa8xit que va passar a moltes de les edicions catalanes (des de 1510) i llatines, i el nom de Granollacs, tot i ser l\'autor de la part m\xc3\xa9s cient\xc3\xadfica (el c\xc3\xa0lcul dels eclipsis), va arribar a desapar\xc3\xa8ixer del conjunt en favor del nom d\'Andr\xc3\xa9s de Li._NEWLINE_Aquest Sumari (en edicions posteriors, Lunari) cont\xc3\xa9 una introducci\xc3\xb3 de Granollacs i el c\xc3\xb2mput dels plenilunis i els novilunis de cada any, en taules anuals, les conjuncions i oposicions de la lluna i els planetes, els eclipsis, les festes movibles, el nombre auri i la lletra dominical. Eren indicacions calend\xc3\xa0riques que tenien aplicacions en la pr\xc3\xa0ctica m\xc3\xa8dica, en l\'agricultura, en la religi\xc3\xb3 i en tot d\'accions de la vida quotidiana._NEWLINE_El llibre de Granollacs no cita les seves fonts, per\xc3\xb2 tot indica que les dades van ser calculades a partir de les taules de Bonjorn, i aix\xc3\xb2 confirma, una vegada m\xc3\xa9s, que l\'astr\xc3\xb2nom jueu de Salamanca Abraham Zacut va seguir l\'obra de Bonjorn en el seu Almanac perpetu, ja que el propi Zacut el cita en el seu pr\xc3\xb2leg, la gran projecci\xc3\xb3 que aquestes taules van tenir.'