b"\n_START_ARTICLE_\nPalau Reial de Pedralbes\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria i descripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Palau t\xc3\xa9 el seu origen a l'antiga masia de Can Feliu, del segle XVII. La finca fou adquirida el 1862 pel comte Eusebi G\xc3\xbcell, juntament amb la ve\xc3\xafna Can Cui\xc3\xa0s de la Riera. Juntes formaren la Finca G\xc3\xbcell, de gran extensi\xc3\xb3 (30.000 m\xc2\xb2). S'encarreg\xc3\xa0 la reforma de la torre Can Feliu a l'arquitecte Joan Martorell i Montells, que constru\xc3\xad un palauet d'aire caribeny, acompanyat d'una capella neog\xc3\xb2tica i envoltat de magn\xc3\xadfics jardins. M\xc3\xa9s tard, s'encarreg\xc3\xa0 a Antoni Gaud\xc3\xad la reforma de la casa i la construcci\xc3\xb3 d'un mur de tanca i els pavellons de porteria._NEWLINE_El 1884 Gaud\xc3\xad tamb\xc3\xa9 s'encarreg\xc3\xa0 parcialment del disseny dels jardins de la finca, construint dues fonts i una p\xc3\xa8rgola._NEWLINE_D'aquella reforma encara subsisteix la Font d'H\xc3\xa8rcules, una composici\xc3\xb3 formada per un banc corbat, un pedestal i un cap de drac de ferro que escup l'aigua sobre una pica, que du frontalment gravat l'escut de les quatre barres. El conjunt est\xc3\xa0 coronat per un bust modern de l'heroi mitol\xc3\xb2gic rom\xc3\xa0 d'H\xc3\xa8rcules, o Her\xc3\xa0cles en la versi\xc3\xb3 grega, amb el casc fet de la pell del lle\xc3\xb3 de Nemea, tal com descriu Hes\xc3\xadode._NEWLINE_El drag\xc3\xb3 de forja, de car\xc3\xa0cter decididament oriental, que escup l'aigua forma part del mite del jard\xc3\xad de les Hesp\xc3\xa8rides, representat a l'entrada principal dels Pavellons G\xc3\xbcell a l'avinguda de Pedralbes, amb el drac Lad\xc3\xb3 encadenat al pilar cap\xc3\xa7at amb el taronger que les tres Hesp\xc3\xa8rides custodiaven. Aquesta entrada dels  Pavellons G\xc3\xbcell projectada per Gaudi, va ser realitzada el 1885 al taller de forja de Vallet i Piqu\xc3\xa9 del carrer de Ll\xc3\xbaria._NEWLINE_La font va restar oculta al mig d'un bosquet de bamb\xc3\xbas i ni tan sols va ser detectada a la reforma de Rubi\xc3\xb3 i Tudur\xc3\xad de 1928, fins que el 8 de setembre de 1983 l'arquitecte Ignasi Serra i Goday la localitz\xc3\xa0 i es va restaurar._NEWLINE_Eusebi G\xc3\xbcell ced\xc3\xad la casa i part dels jardins a la Corona, en agra\xc3\xafment pel seu nomenament nobiliari, el 1918. Llavors s'emprengu\xc3\xa9 una nova remodelaci\xc3\xb3 per a convertir-la en Palau Reial (1919-1924), a c\xc3\xa0rrec dels arquitectes Eusebi Bona i Francesc Nebot. El palau est\xc3\xa0 format per un cos central de quatre plantes, amb una capella a la part posterior, i dues ales laterals de tres plantes que s'obren en corba a la fa\xc3\xa7ana principal. La fa\xc3\xa7ana exterior \xc3\xa9s d'estil noucentista amb porxos de columnes toscanes, obertures d'arc de mig punt amb medallons intercalats i gerros coronant la construcci\xc3\xb3. L'interior cont\xc3\xa9 una diversa barreja d'estils, tant en decoraci\xc3\xb3 com en mobiliari, que van des de l'estil Llu\xc3\xads XIV fins als estils m\xc3\xa9s contemporanis. _NEWLINE_Els jardins van ser dissenyats per Nicolau Maria Rubi\xc3\xb3 i Tudur\xc3\xad, a partir d'un projecte que integrava, en un tra\xc3\xa7at geom\xc3\xa8tric decoratiu, gran part dels arbres ja existents, amb un estany i diversos elements decoratius, com la font obra de Gaud\xc3\xad, tres fonts lluminoses obra de Carles Bu\xc3\xafgas, diverses est\xc3\xa0tues, com la de la Reina Isabel II mostrant al seu fill Alfons XII qu\xc3\xa8 hi ha davant de l'entrada principal del palau, obra d'Agapit Vallmitjana. En el conjunt del jard\xc3\xad hi ha cedres de l'Him\xc3\xa0laia, grans exemplars de cedres de l'Atlas (Cedrus atlantica), a l'esquerra de l'entrada del parc, i alguns exemplars de cedre japon\xc3\xa8s (Cryptomeria japonica) i de cedre d'encens (Calocedrus decurrens). Altres con\xc3\xadferes s\xc3\xb3n el pi pinyer (Pinus pinea) i el pi blanc (Pinus halepensis); el xiprer (Cupressus sempervirens), el xiprer de Monterrey (Cupressus macrocarpa) i el xiprer d'Arizona (Cupressus glabra) i la tuia (Thuja orientalis)._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 destaquen els til\xc2\xb7lers (Tilia europaea) i els til\xc2\xb7lers argentats (Tilia tomentosa) situats en els eixos principals del jard\xc3\xad, els grans eucaliptus (Eucalyptus globulus) i el bosquet de bamb\xc3\xbas (Phyllostachys sp). Destaquen, per la seva raresa, quatre exemplars de freixe de flor (Fraxinus ornus) i un exemplar de savina (Juniperus phoenicea). L'est\xc3\xa0tua Mediterr\xc3\xa0nia, d'Eul\xc3\xa0lia F\xc3\xa0bregas de Sentmenat, presideix l'estany que hi ha a l'entrada del recinte._NEWLINE_El 1924 es convert\xc3\xad oficialment en Palau Reial per\xc3\xb2, al proclamar-se la Rep\xc3\xbablica el 1931, pass\xc3\xa0 a ser propietat de l'Ajuntament de Barcelona, que decid\xc3\xad instal\xc2\xb7lar el Museu d'Arts Decoratives, inaugurat el 1932. El 1937 fou temporalment seu del govern de la Rep\xc3\xbablica, on Juan Negr\xc3\xadn i la resta de ministres van governar temporalment. Durant el r\xc3\xa8gim franquista torn\xc3\xa0 a ser resid\xc3\xa8ncia del cap de l'estat. El 1990 s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el Museu de Cer\xc3\xa0mica._NEWLINE_Actualment l'Ajuntament de Barcelona en t\xc3\xa9 cedit l'\xc3\xbas a la Generalitat de Catalunya._NEWLINE_En l'actualitat, la resid\xc3\xa8ncia de la fam\xc3\xadlia Reial a la ciutat de Barcelona \xc3\xa9s el Palauet Alb\xc3\xa9niz, situat a la muntanya de Montju\xc3\xafc.\n_START_SECTION_\nEls Dormitoris Reials\n_START_PARAGRAPH_\nEl Palau de Pedralbes i, per extensi\xc3\xb3, aquests tres espais significatius que componen els Dormitoris Reials, van ser constru\xc3\xafts entre 1919 i 1924 pels arquitectes Eusebi Bona i Francesc de Paula Nebot, per donar acollida al Rei i la seva fam\xc3\xadlia en les seves breus i espor\xc3\xa0diques estades a Barcelona._NEWLINE_La cambra d'Alfons XIII, l'avantcambra i la cambra de Vict\xc3\xb2ria Eug\xc3\xa8nia es van integrar en el recorregut expositiu del Museu de les Arts Decoratives, quan va obrir per primer cop les seves portes el 1932, en la resid\xc3\xa8ncia reial, un cop caiguda la monarquia alfonsina. Llavors es van mostrar al p\xc3\xbablic tal com els havien deixat al marxar a l'exili els seus antics ocupants, respectant en gran manera la decoraci\xc3\xb3 mural i el mobiliari existent en les tres cambres._NEWLINE_Tot i els avatars de la hist\xc3\xb2ria que ha viscut l'edifici amb canvi de r\xc3\xa8gim pol\xc3\xadtic incl\xc3\xb2s (monarquia, rep\xc3\xbablica, guerra civil, dictadura, monarquia) i el que aix\xc3\xb2 pot comportar per a una construcci\xc3\xb3 de les caracter\xc3\xadstiques del Palau de Pedralbes, les antigues cambres reials conserven encara avui bona part de la seva empremta original, aquella que van deixar els arist\xc3\xb2crates barcelonins que van decorar al seu gust aquests espais, i que van sufragar amb els seus propis recursos el cost d'aquest mobiliari. I alhora aquests espais conserven l'empremta dels estadants que en el seu dia els van ocupar: el rei Alfons XIII i la seva esposa la reina Vict\xc3\xb2ria Eug\xc3\xa8nia._NEWLINE_A la d\xc3\xa8cada dels anys vint, els vents de modernitat arribaven a la Ciutat Comtal i, fins i tot, el mateix Alfons XIII en va ser testimoni (posem per cas el pavell\xc3\xb3 de Mies Van der Rohe a l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Barcelona de 1929 que el monarca va visitar i on va rebre explicacions per boca del mateix arquitecte). Malgrat aix\xc3\xb2, la decoraci\xc3\xb3 dels dormitoris reials, tot i presentar un discurs harm\xc3\xb2nic i algunes peces del mobiliari for\xc3\xa7a interessants, va ser concebuda amb par\xc3\xa0metres clarament historicistes, sota la batuta d\xe2\x80\x99una aristocr\xc3\xa0cia barcelonina conservadora i ancorada en el passat."