b"\n_START_ARTICLE_\nHeike Drechsler\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 16 de desembre de 1964 a la ciutat de Gera, poblaci\xc3\xb3 situada a l'actual estat de Tur\xc3\xadngia, que en aquells moments formava part de la Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica Alemanya (RDA) i que avui dia forma part d'Alemanya. L'any 1984 es cas\xc3\xa0 amb Andreas Drechsler, del qual prengu\xc3\xa9 el cognom.\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nVa iniciar la seva activitat esportiva al SG Wismut Gera i posteriorment a la secci\xc3\xb3 atl\xc3\xa8tica del SC Motor Jena, on va romandre fins al 1994. Als 16 anys aconsegu\xc3\xad la tercer millor marca mundial de l'any en la prova de salt de llargada (6.91 m.), millor marca junior mundial._NEWLINE_L'any 1982 aconsegu\xc3\xad finalitzar quarta en la prova de salt de llargada del Campionat d'Europa d'atletisme realitzat a Atenes amb un salt de 6.71 metres, un resultat que aconsegu\xc3\xad millorar aquell any amb una marca de 6.98 realitzada a Potsdam (Pol\xc3\xb2nia).\n_START_SECTION_\nExplosi\xc3\xb3 internacional\n_START_PARAGRAPH_\nAmb 18 anys particip\xc3\xa0 en la primera edici\xc3\xb3 del Campionat del M\xc3\xb3n d'atletisme realitzats a H\xc3\xa8lsinki (Finl\xc3\xa0ndia), on aconsegu\xc3\xad guanyar la medalla d'or en la prova de salt de llargada, esdevenint la campiona m\xc3\xa9s jove de la hist\xc3\xb2ria en aquesta prova, amb un salt de 7,27, que no fou reconegut posteriorment com a r\xc3\xa8cord per l'excessiu vent._NEWLINE_Favorita per guanyar medalla en els Jocs Ol\xc3\xadmpics d'estiu de 1984 realitzats a Los Angeles (Estats Units), no pogu\xc3\xa9 participar en la competici\xc3\xb3 a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del boicot pol\xc3\xadtic organitzat pel seu pa\xc3\xads._NEWLINE_El 27 de setembre de 1985 aconsegu\xc3\xad batre el r\xc3\xa8cord del m\xc3\xb3n de salt de llargada a Berl\xc3\xadn Est amb un salt de 7.44 metres, superant per un cent\xc3\xadmetre el r\xc3\xa8cord d'Anisoara Stanciu. El 1986 inici\xc3\xa0 la compaginaci\xc3\xb3 del salt de llargada amb les proves de velocitat, aconseguint aquell mateix igualar el r\xc3\xa8cord del m\xc3\xb3n dels 200 metres llisos de la seva compatriota Marita Koch amb un temps de 21.71 segons. Aquell mateix any aconsegu\xc3\xad, aix\xc3\xad mateix, augmentar un cent\xc3\xadmetre el r\xc3\xa8cord del m\xc3\xb3n de salt de llargada, deixant-lo en 7.45 metres._NEWLINE_En els Campionats d'Europa de 1986 es convert\xc3\xad en la gran protagonista a l'aconseguir guanyar la medalla d'or en els salt de llargada i en els 200 metres (igualant novament el r\xc3\xa8cord del m\xc3\xb3n), per\xc3\xb2 en el Campionat del M\xc3\xb3n d'atletisme de 1987 no va tenir el mateix \xc3\xa8xit i fou segona en els 100 metres llisos i tercera en el salt de llargada._NEWLINE_Particip\xc3\xa0 en els Jocs Ol\xc3\xadmpics d'estiu de 1988 realitzats a Se\xc3\xbcl (Corea del Sud), on aconsegu\xc3\xad guanyar la medalla de bronze en els 100 m. llisos, just per darrere de Florence Griffith-Joyner i Evelyn Ashford; i en els 200 m. llisos, novament per darrere de Griffith i Grace Jackson. Particip\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 en la prova de salt de llargada, on aconsegu\xc3\xad guanyar la medalla de plata al quedar per darrere de la nord-americana Jackie Joyner-Kersee i per davant de la sovi\xc3\xa8tica Galina \xc4\x8cistjakova.\n_START_SECTION_\nConsagraci\xc3\xb3 i resorgiment\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1989 decid\xc3\xad abandonar, als 23 anys, la competici\xc3\xb3 per esdevenir mare. El 1990 retorn\xc3\xa0 a la competici\xc3\xb3, aconseguint guanyar el seu segon t\xc3\xadtol europeu en salt de llargada i finalitzant segona en els 200 metres llisos, quedant per darrere de Katrin Krabbe._NEWLINE_En el Campionat del M\xc3\xb3n de 1991 realitzats a T\xc3\xb2quio (Jap\xc3\xb3) aconsegu\xc3\xad guanyar la medalla de plata en el salt de llargada, quedant per darrere novament de Joyner-Kersee per tres cent\xc3\xadmetres, i la medalla de bronze en la prova de relleus 4x100 metres._NEWLINE_Va participar en els Jocs Ol\xc3\xadmpics d'estiu de 1992 realitzats a Barcelona (Catalunya) on, centrada \xc3\xbanicament en el salt de llargada, va aconseguir guanyar la medalla d'or amb un salt de 7.14 metres, quedant per davant d'Inessa Kravets i la mateixa Joyner-Kersee. Aquell mateix any salt\xc3\xa0 7.48 metres, igualant el seu r\xc3\xa8cord personal de 1988 i mantenint la segona millor marca mundial de tots el temps._NEWLINE_El 1993 aconsegu\xc3\xad guanyar la medalla d'or en el Campionat del M\xc3\xb3n i el 1994 el tercer t\xc3\xadtol europeu de salt de llargada. L'any 1995 continu\xc3\xa0 liderar el r\xc3\xa0nquing mundial de salt de llargada, si b\xc3\xa9 en els Mundials d'atletisme va tenir mala sort amb el vent contrari i no es classific\xc3\xa0 per la final, finalitzant novena. Favorita per revalidar el t\xc3\xadtol ol\xc3\xadmpic en els Jocs Ol\xc3\xadmpics d'estiu de 1996 realitzats a Atlanta (Estats Units), una lesi\xc3\xb3 en el genoll dret imped\xc3\xad la seva participaci\xc3\xb3._NEWLINE_El 1998, amb 33 anys, aconsegu\xc3\xad guanyar el quart t\xc3\xadtol europeu de salt de llargada amb un salt de 7.16 metres, segona millor marca de l'any, el que preveia un resorgiment de la seva carrera per\xc3\xb2 el 1999 novament les lesions li impediren rendir al m\xc3\xa0xim nivell. Amb 35 anys va participar en els Jocs Ol\xc3\xadmpics d'estiu de 2000 realitzats a Sydney (Austr\xc3\xa0lia) on aconsegu\xc3\xad, contra tot pron\xc3\xb2stic, guanyar el seu segon t\xc3\xadtol ol\xc3\xadmpic, quedant per davant de les favorites Fiona May o Marion Jones._NEWLINE_A partir d'aquell moment no torn\xc3\xa0 a despuntar a nivell internacional, destacant la seva cinquena posici\xc3\xb3 en el Campionat d'Europa de 2002 amb 37 anys. Baixa per lesi\xc3\xb3 en els Mundials de 2003, es retir\xc3\xa0 de la competici\xc3\xb3 el 2004, mesos abans d'iniciar-se els Jocs Ol\xc3\xadmpics d'estiu d'aquell any realitzats a Atenes (Gr\xc3\xa8cia)."