b'\n_START_ARTICLE_\nL\'Anglesola\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nMolts s\xc3\xb3n els gests que podr\xc3\xadem destacar d\'aquesta hist\xc3\xb2ria de la vila: la seva indiscutible antiguitat. _NEWLINE_Basant-nos en la seva arqueologia podem deduir que els primers pobladors provenien de l\'Edat de Bronze. Es van encontrar restes de muralles, mosaics, medalles, monedes iberes i romanes, trossos d\'\xc3\xa0mfora i sepulcres. A m\xc3\xa9s, a m\xc3\xa9s, d\'un meg\xc3\xa0lit simple encontrat en els voltants de l\'ermita. Tots aquests jaciments revelen la destrucci\xc3\xb3 d\'alguna ciutat antiga. En el segle XII, en temps de reconquesta, aquesta vila \xc3\xa9s encomanada als templers, formant part del que fou la Bayl\xc3\xada de Cantavella. _NEWLINE_El 1242 es concedeix a l\'Anglesola la Carta Pobla, a partir de la qual es consolida el nucli de poblaci\xc3\xb3, possiblement amb l\'assentament dels templers i originant-se aix\xc3\xad el primer recinte emmurallat. A jutjar pels testimonis existents, va tindre el seu moment d\'esplendor entre els segles XVI i XVII, com a prova han quedat els grans edificis de poblaci\xc3\xb3. Ja en el segle XIX, el Maestrat es converteix en un dels principals escenaris de les guerres Carlistes, durant les quals cobra fama per aquestes terres el General conegut com el Tigre del Maestrat, qui arrib\xc3\xa0 a ser cap de l\'ex\xc3\xa8rcit d\'Arag\xc3\xb3. L\'Anglesola, com lloc de frontera que \xc3\xa9s i degut principalment a la seva orografia, ha sigut durament castigada per les guerres que s\'han succe\xc3\xaft al llarg de la hist\xc3\xb2ria. _NEWLINE_Passejant pels carrers del nucli antic, declarat conjunt hist\xc3\xb2ric art\xc3\xadstic, el viatger troba les petjades d\'un passat florent en forma d\'edificis i construccions carregats d\'hist\xc3\xb2ria, segles i tradici\xc3\xb3. Els carrers v\xc3\xa9nen a ser com un museu a l\'aire lliure, un complet cat\xc3\xa0leg de testimonis hist\xc3\xb2rics. Entrant pel carrer Sant Pau i a m\xc3\xa0 dreta, ens encontrem davant l\'arc que condu\xc3\xafx a la Pla\xc3\xa7a de l\'Esgl\xc3\xa9sia, de petites dimensions, quadrada i molt tancada, queda travessada per una sola circulaci\xc3\xb3: carrer Ondevilla i p\xc3\xb2rtic de l\'Ajuntament._NEWLINE_Interessants s\xc3\xb3n les diferents edificacions entre les quals destaca per la seva situaci\xc3\xb3 l\'esgl\xc3\xa9sia. El temple actual \xc3\xa9s el resultat de diverses ampliacions, l\'\xc3\xbaltima del segle XVIII, d\'aquest segle pareix ser la torre de tres cossos, l\'\xc3\xbaltim octogonal amb un gual a cada costat, tota en carreus. Adossat a l\'esgl\xc3\xa9sia encontrem un interessant conjunt arquitect\xc3\xb2nic, segurament remodelaci\xc3\xb3 d\'un edifici antic, convertit hui en Casa Consistorial. En ell s\'ubica la torre dels Nublos, al\xc3\xa7ant-se paral\xc2\xb7lela a la torre de l\'esgl\xc3\xa9sia, com s\xc3\xadmbol del laic poder Civil; \xc3\xa9s de planta quadrada, coronada de merlets i consta de masmorra amb acc\xc3\xa9s de trapa. Entre la torre i l\'esgl\xc3\xa9sia hi ha la sala que hui s\'utilitza com Sal\xc3\xb3 de Sessions de l\'Ajuntament. Els bells finestrals g\xc3\xb2tics que s\'obrin en el pis superior configuren la imatge m\xc3\xa9s significativa de la pla\xc3\xa7a. L\'edifici consta de llotja amb tres arcs ogivals i coberta de massissa fusta que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a l\'exterior del recinte. Davant de l\'esgl\xc3\xa9sia la Casa de Blinque, on destaca l\'arc de carreus de mig punt, el qual presenta en la seva dovella central el TAU, emblema de l\'Orde del Temple. L\'escut, amb sis quarters coronats per Yelmo, se situa a sobre la porta, per\xc3\xb2 no immediatament com \xc3\xa9s habitual, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s distanciat. La fatxada est\xc3\xa0 protegida per un singular p\xc3\xb2rtic recolzat en un pilar quadrangular, el qual, encara que datat en 1729, pareix molt m\xc3\xa9s antic; possiblement entre rom\xc3\xa0nic i g\xc3\xb2tic. El costat de la pla\xc3\xa7a l\'ocupa el Palau Matutano-Daud\xc3\xa9n, de la qual, la fatxada s\'exhibeix en el carrer Ondevilla. La sobrietat exterior no reflecteix la riquesa interior, considerant-se una joia la doble escala monumental amb una barana en gelosia tan t\xc3\xadpica del Maestrat en les construccions senyorials del segle XVIII. L\'\xc3\xbaltima remodelaci\xc3\xb3 que ha sofert l\'han convertit en hostatgeria d\'Arag\xc3\xb3, sense que haja perdut el seu clima senyorial. Davant de l\'hostatgeria, una altra excel\xc2\xb7lent mansi\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia dels Daud\xc3\xa9n, coneguda com a Casas de las Notarias, destaca per la seva puresa estil\xc3\xadstica i les seves proporcions._NEWLINE_En la primera planta es poden observar tres finestres precioses, i en la planta baixa, una finestra rectangular amb una espl\xc3\xa8ndida rella datada en 1568, que tanca al costat d\'aquesta la porta de carreus amb magn\xc3\xadfiques dovelles. Sortint de la fortificaci\xc3\xb3 medieval, i continuant pel Carrer de Sant Pau, ens topem amb els palaus renaixentistes d\'Aliaga i Guijarro, que al costat de l\'esgl\xc3\xa9sia mantenen un equilibri puls. Criden l\'atenci\xc3\xb3 aquestes dues cases Palau enfrontades en cantons amb els seus prominents alers, i destaquen per les seves fatxades de cal i cant selleria vista. Obrint la pla\xc3\xa7a en direcci\xc3\xb3 a l\'ermita, tocant a la casa Guijarro, roman l\'\xc3\xbanic portal conservat de la muralla, el de Sant Pau. Completen en per\xc3\xadmetre del primitiu recinte el carrer Raballa i el Carrer Major. _NEWLINE_En aquesta \xc3\xbaltima, recepta i amb un perceptible pendent, es troba l\'artesania t\xc3\xa8xtil Puig, \xc3\xbaltim taller artes\xc3\xa0 de tota la prov\xc3\xadncia de Terol. El carrer Raballa, molt m\xc3\xa9s llacovat, ofereix nombrosos punts de vista sobre les torres centrals del Conjunt Esgl\xc3\xa9sia Ajuntament. El tram inferior \xc3\xa9s el de major inter\xc3\xa9s, encontrant-se en el n\xc3\xbam. 5 de l\'antic Ajuntament, amb una finestra del segle XV, convertida en balc\xc3\xb3 probablement a principis del segle passat i amb una planta baixa que segurament estigu\xc3\xa9 destinada a la llotja. En aquest punt s\'origina la bifurcaci\xc3\xb3 que d\xc3\xb3na lloc a un altre carrer paral\xc2\xb7lel en la que s\'al\xc3\xa7a la Casa Agramunt, considerada com el palau barroc m\xc3\xa9s destacat de la poblaci\xc3\xb3. Tota la monumentalitat de l\'interior del poble serveix de marc de refer\xc3\xa8ncia al viatger per a interessar-se en una atmosfera de passat grandi\xc3\xb3s que d\'antany marc\xc3\xa0 la vida quotidiana de l\'Anglesola.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia de la Purificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una obra del segle XVII constru\xc3\xafda sobre l\'esgl\xc3\xa9sia g\xc3\xb2tica anterior. D\'aquella primitiva esgl\xc3\xa9sia g\xc3\xb2tica sols queden les voltes de la nau central i l\'absis poligonal. L\'actual cap\xc3\xa7alera barroca es constru\xc3\xad invertint l\'orientaci\xc3\xb3, als peus de l\'antiga esgl\xc3\xa9sia. Per tant, si ens situem en la cap\xc3\xa7alera i mirem cap als peus podem fer-nos una idea de com fou aquella primitiva esgl\xc3\xa9sia g\xc3\xb2tica a trav\xc3\xa9s de la nau central que encara es conserva. El creuer es cobrix amb una \xc3\xa0mplia c\xc3\xbapula sobre petxines realitzada en la rajola. La torre, adossada a la cap\xc3\xa7alera barroca t\xc3\xa9 tres cossos quadrats, i l\'\xc3\xbaltim, el de les campanes octogonal. El conjunt es completa amb una harmoniosa portada plateresca en arc de volta de can\xc3\xb3 amb columnes adossades. Algunes de les capelles que formen part de l\'esgl\xc3\xa9sia foren finan\xc3\xa7ades per riques fam\xc3\xadlies de l\'Anglesola com els Aliaga o els Matutano.\n_START_SECTION_\nErmita de la Verge del Cid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un santuari dedicat al culte a la Verge en la l\xc3\xadnia dels que proliferen en la zona com la Verge de la Zarza en Aliaga o la Verge de l\'Estrella a Mosquerola. Eren centres de peregrinaci\xc3\xb3 i en determinades festivitats eren i s\xc3\xb3n objecte de romeries de les gents dels pobles propers. La devoci\xc3\xb3 a la Verge del Cid es remunta al succ\xc3\xa9s d\'un fet miracul\xc3\xb3s que s\'esdevingu\xc3\xa9 a l\'edat mitjana. Igual que ocorre en altres santuaris de la zona, l\'ermita s\'al\xc3\xa7a en el lloc on la imatge tallada de la Verge s\'apareix a un pastor. La imatge de la Verge del Cid, atribu\xc3\xafda al segle XII, est\xc3\xa0 custodiada i en bon estat de conservaci\xc3\xb3. Es pot veure una reproducci\xc3\xb3 en l\'Esgl\xc3\xa9sia parroquial. S\'anomena del Cid perqu\xc3\xa8 segons conta la tradici\xc3\xb3 del Campeador la visit\xc3\xa0 en diverses ocasions. L\'ermita actual es constru\xc3\xad en 1546 i fou renovada en el segle XVIII. Se situa en un escarpat on hi havia un antic poblat iber, i es reutilitzen algunes de les seves l\xc3\xa0pides en la construcci\xc3\xb3 de l\'ermita en els murs exteriors. Per a acollir als peregrins i romers al costat de l\'esgl\xc3\xa9sia hi ha l\'hostatgeria que disposa de forn, casa de l\'ermit\xc3\xa0 i diverses estances que es repartien entre les autoritats de cada poble que assistia a la celebraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nErmita Verge del Loreto\n_START_PARAGRAPH_\nJuntament amb la renovaci\xc3\xb3 de les Esgl\xc3\xa9sies parroquials en els segles XVII i XVIII es posa de moda la construcci\xc3\xb3 d\'ermites en els extraradis dels pobles. Les regions del Maestrat i el Baix Arag\xc3\xb3 posse\xc3\xafxen la densitat m\xc3\xa9s gran de santuaris de la prov\xc3\xadncia de Terol i d\'entre elles les m\xc3\xa9s comunes s\xc3\xb3n les ermites del Loreto amb unes caracter\xc3\xadstiques molt peculiars: S\xc3\xb3n ermites d\'una sola nau amb un atri sostingut per columnes de carreu. L\'acc\xc3\xa9s es realitza per un lateral i en la paret que d\xc3\xb3na a l\'atri s\'obri un finestral enreixat des d\'on es pot contemplar l\'interior. L\'ermita de la Verge del Loreto de l\'Anglesola es troba dins del recinte anomenat Calvari.\n_START_SECTION_\nL\'Ajuntament\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Ajuntament i la torre del castell formen avui dia un bloc unitari, adossat a l\'esgl\xc3\xa9sia en sentit perpendicular i tant la torre com les masmorres del vell castell templer serveixen de depend\xc3\xa8ncies a l\'Ajuntament actual. La torre, coneguda com a "torre\xc3\xb3n de los nubles", est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda en ma\xc3\xa7oneria i carreu pels cantons i es remata amb merlets que li donen aspecte defensiu. A l\'interior es divideix en tres pisos que conserven les seves voltes de creueria originals. Pel que fa a l\'edifici municipal, de cronologia prou incerta (probablement del darrer ter\xc3\xa7 del segle XV o del XVI), exhibeix una s\xc3\xb2bria fa\xc3\xa7ana, amb un p\xc3\xb2rtic format per tres arcs apuntats i dues finestres g\xc3\xb2tiques. Interiorment crida l\'atenci\xc3\xb3 el sal\xc3\xb3 de sessions pel seu auster sostre.\n_START_SECTION_\nPortal de Sant Pau\n_START_PARAGRAPH_\nEl Portal de Sant Pau \xc3\xa9s un antic arc de la muralla que posse\xc3\xafa la ciutat. Era un costum molt com\xc3\xba en aquestes terres reutilitzar els antics arcs de muralla que havien perdut la seva funci\xc3\xb3 defensiva cobrant una nova funci\xc3\xb3 religiosa. En la cara intramurs d\'aquest portal de Sant Pau hi ha un cos superior encalat. T\xc3\xa9 una coberta de fusta decorada, amb cartell central que resa: "SANT PAU A. ANY 1721".'