b"\n_START_ARTICLE_\nBoris Galerkin\n_START_SECTION_\nVida i obra\n_START_PARAGRAPH_\nGalerkin va n\xc3\xa9ixer el 1871 a P\xc3\xb2latsk, una ciutat que avui \xc3\xa9s Bielor\xc3\xbassia per\xc3\xb2 que quan hi va n\xc3\xa9ixer era part del Imperi Rus. La seva fam\xc3\xadlia era molt humil i. als dotze anys, ja treballava d'escrivent; tot i aix\xc3\xad, va aconseguir acabar els estudis primaris al seu poble, amb dinou anys. Els anys seg\xc3\xbcents va fer els seus estudis secundaris a Minsk i el 1893 va ingressar al Institut Pr\xc3\xa0ctic de Tecnologia de Sant Petersburg, en el qual es va graduar com enginyer el 1899._NEWLINE_Els anys seg\xc3\xbcents va treballar a la f\xc3\xa0brica ferrovi\xc3\xa0ria de Kh\xc3\xa0rkiv, el 1903 va ser enginyer de la l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria de la Xina Oriental i, a partir de 1904, va ser responsable t\xc3\xa8cnic de la f\xc3\xa0brica mec\xc3\xa0nica a Sant Petersburg. Sempre havia estat involucrat en activitats pol\xc3\xadtiques anti-tsaristes, cosa que va provocar la seva detenci\xc3\xb3 i condemna a un any i mig de pres\xc3\xb3 el 1906._NEWLINE_Va aprofitar el per\xc3\xadode d'empresonament per estudiar i ja no va tornar a l'activitat revolucion\xc3\xa0ria. A partir de 1909, va treballar com professor del departament de mec\xc3\xa0nica al Institut Polit\xc3\xa8cnic de Sant Petersburg. Tamb\xc3\xa9 va donar classes al Institut d'Enginyers Ferroviaris i a la universitat de Leningrad._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial va dirigir la comissi\xc3\xb3 per la construcci\xc3\xb3 d'estructures defensives de Sant Petersburg i, despr\xc3\xa9s de ser evacuat a Moscou, va dirigir la comissi\xc3\xb3 d'enginyeria militar de l'Acad\xc3\xa8mia Sovi\xc3\xa8tica de Ci\xc3\xa8ncies. Va morir poques setmanes despr\xc3\xa9s del final de la guerra._NEWLINE_Galerkin \xc3\xa9s recordat sobre tot pel seu m\xc3\xa8tode d'aproximaci\xc3\xb3 de les solucions d'equacions diferencials ordin\xc3\xa0ries i parcials, publicat el 1915. En aquest article, en el que estudiava les propietats el\xc3\xa0stiques de les varetes i les plaques primes, va desenvolupar un m\xc3\xa8tode (conegut actualment com a m\xc3\xa8tode de Galerkin) amb el que s'obtenen resultats prou acurats amb el m\xc3\xadnim esfor\xc3\xa7 manual. Aquest m\xc3\xa8tode \xc3\xa9s la base de l'actual m\xc3\xa8tode d'elements finits (MEF)."