b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Kafka\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nPraga, a m\xc3\xa9s de tenir una hist\xc3\xb2ria cristiana, \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una ciutat jueva, amb un dels guetos m\xc3\xa9s antics de l\'Europa central. Mercaders jueus es van instal\xc2\xb7lar a la part baixa del Castell de Praga sobre el tur\xc3\xb3 de Hradany (o Hradschin) des de 965. Despr\xc3\xa9s, ho van fer sobre la ruta de Vysehrad, al sud de la Ciutat Vella de Praga (Prager Altstadt o Star\xc3\xa9 Msto). D\'ells descendeix Kafka. Cristiana i jueva, Praga ha estat igualment una ciutat alemanya: sota els Habsburg, durant 300\xc2\xa0anys, la llengua alemanya va tenir temps de penetrar en l\'administraci\xc3\xb3, l\'ensenyament, el comer\xc3\xa7 i l\'art. El 1880, la ciutat inclo\xc3\xafa 42.000 alemanys (dels quals, la meitat aproximadament era d\'origen jueu). _NEWLINE_Franz Kafka va n\xc3\xa9ixer el 1883 a Praga, ciutat que, en l\'\xc3\xa8poca, pertanyia a la monarquia austrohongaresa. Era fill de Hermann Kafka (1852\xe2\x80\x931931), un comerciant jueu que regentava des del 1882 un negoci de passamaneria o merceria a la Zeltnergasse (Celetn\xc3\xa1 ulice, 12), que transformaria m\xc3\xa9s tard en uns grans magatzems que li van donar reputaci\xc3\xb3 de ciutad\xc3\xa0 respectable. Se li dona el nom de Franz en honor a l\'emperador Francesc Josep I. Era txec, encara que el seu idioma matern va ser l\'alemany. La seva mare, Julie L\xc3\xb6wy (1856\xe2\x80\x931934), havia nascut al si d\'una fam\xc3\xadlia germanoisraelita, culta i rica. El seu pare, Jakob L\xc3\xb6wy, era un cerveser pr\xc3\xb2sper de Podbrady. _NEWLINE_Kafka va aprendre l\'idioma txec, ja que el seu pare procedia d\'Osek, a prop de P\xc3\xadsek, on era un membre de la comunitat jueva txecoparlant ("Kafka" significa "graula" en txec: au que serviria d\'emblema per al negoci familiar) i volia que el seu fill parl\xc3\xa9s amb flu\xc3\xafdesa ambd\xc3\xb3s idiomes. Tanmateix, la fam\xc3\xadlia va adoptar la cultura i la llengua alemanya en la formaci\xc3\xb3 dels seus fills, ja que de la relaci\xc3\xb3 amb aquestes depenia en bona manera el progr\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic i el reconeixement social. Kafka tamb\xc3\xa9 coneixia l\'idioma i la cultura francesa. Entre els seus autors favorits, hi trobem Flaubert i Dickens, als quals cal afegir Goethe. Kafka, doncs, va cr\xc3\xa9ixer sota la influ\xc3\xa8ncia de tres cultures: la jueva, la txeca i l\'alemanya. _NEWLINE_Franz era el m\xc3\xa9s gran de sis fills. Els seus dos germans m\xc3\xa9s joves, Georg i Heinrich, varen morir amb quinze i sis mesos, respectivament, abans que Franz tingu\xc3\xa9s set anys. Les altres tres germanes eren Gabriele (Elli) (1889-1944), Valerie (Valli) (1890-1944) i Ottilie (Ottla) (1892-1943). Entre setmana, els seus pares estaven absents de casa. La seva mare ajudava a portar el negoci del seu marit hi treballava m\xc3\xa9s de 12 hores al dia. Els nens varen ser criats per un seguit de mainaderes i criats. La relaci\xc3\xb3 de Franz amb el seu pare el preocupava severament, com va expressar a Carta al pare, on es queixava d\'estar profundament afectat pel seu car\xc3\xa0cter autoritari i exigent._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial, les germanes de Franz varen ser enviades amb les seves fam\xc3\xadlies al gueto de \xc5\x81\xc3\xb3d\xc5\xba i varen morir, all\xc3\xa0 o en camps de concentraci\xc3\xb3. Ottla va ser enviada primer al camp de concentraci\xc3\xb3 de Theresienstadt i el 7 d\'octubre del 1943 al camp de concentraci\xc3\xb3 d\'Auschwitz, on va ser gasejada, juntament amb 1.267 nens i 51 guardians, a la seva arribada.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDel 1889 al 1893, Kafka va assistir al Deutsche Knabenschule, l\'escola prim\xc3\xa0ria de nois al Masn\xc3\xbd trh/Fleischmarkt (mercat de carn), a l\'actual carrer Masn\xc3\xa1. La seva educaci\xc3\xb3 jueva es limitava a la celebraci\xc3\xb3 del Bar mitsv\xc3\xa0 als 13 anys i anar a la sinagoga quatre vegades l\'any amb el seu pare, la qual cosa odiava. Despr\xc3\xa9s de l\'escola prim\xc3\xa0ria, va ser adm\xc3\xa8s al classista i rigor\xc3\xb3s Altst\xc3\xa4dter Deutsches Gymnasium, una escola d\'ensenyament secundari amb vuit graus on l\'alemany era tamb\xc3\xa9 la llengua d\'instrucci\xc3\xb3, situada dins del Palau Kinsky._NEWLINE_Els darrers anys de l\'adolesc\xc3\xa8ncia, va ser membre de la Freie Schule (\xc2\xabEscola Lliure\xc2\xbb), una instituci\xc3\xb3 anticlerical; llegia \xc3\xa0vidament Nietzsche, Darwin i Haeckel, i sentia un aut\xc3\xa8ntic entusiasme pel socialisme (especialment pel que fa a l\'ideal de solidaritat) i l\'ateisme. D\'altra banda, les seves notes destacaven per sobre de la mitjana dels seus companys. Va establir una relaci\xc3\xb3 d\'amistat especial amb un company de classe, Oskar Pollak, amb qui compartia l\'inter\xc3\xa8s per les ci\xc3\xa8ncies naturals i la hist\xc3\xb2ria de l\'art._NEWLINE_Amb 14 anys (1897-1898), Kafka va realitzar els seus primers intents com a escriptor. Als seus treballs, cap dels quals no es conserva perqu\xc3\xa8 els va destruir, va percebre la difer\xc3\xa8ncia que hi havia amb els dels seus companys de classe, especialment en els aspectes formals. Va superar els ex\xc3\xa0mens de Maturita el 1901._NEWLINE_Va ser adm\xc3\xa8s a la Universitat de Praga, on primer va estudiar qu\xc3\xadmica, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de dues setmanes pass\xc3\xa0 a estudiar dret. Aix\xc3\xb2 oferia una gamma de possibilitats de carrera, que compla\xc3\xafen el seu pare, i comportava un curs m\xc3\xa9s llarg que donava temps a Kafka per fer classes d\'alemany i hist\xc3\xb2ria de l\'art. A la universitat, es va fer d\'un club d\'estudiants, anomenat Lese- und Redehalle der Deutschen Studenten, que organitzaven esdeveniments literaris, lectures i altres activitats. Al final del seu primer any d\'estudis, va con\xc3\xa8ixer Max Brod, que es convertiria en un amic de confian\xc3\xa7a durant tota la vida, juntament amb el periodista Felix Weltsch, que tamb\xc3\xa9 estudiava dret. Kafka va obtenir el grau de doctor en Dret el 18 de juny del 1906 i realitz\xc3\xa0 un any obligatori de servei a la comunitat sense cobrar, com a administratiu als jutjats civil i penal.\n_START_SECTION_\nFeina\n_START_PARAGRAPH_\nL\'1 de novembre del 1907, va ser contractat a l\'Assicurazioni Generali, una gran companyia asseguradora italiana, on va treballar gaireb\xc3\xa9 un any. La seva correspond\xc3\xa8ncia durant aquell per\xc3\xadode posa de manifest que era infeli\xc3\xa7 amb la seva jornada laboral (de 8 del vespre a 6 del mat\xc3\xad), que feia que fos extremadament dif\xc3\xadcil concentrar-se en la seva escriptura. El 15 de juliol del 1908 ho va deixar i, dues setmanes m\xc3\xa9s tard, trobava una altra feina m\xc3\xa9s agradable a la m\xc3\xbatua d\'accidents de treball del Regne de Boh\xc3\xa8mia._NEWLINE_La feina implicava investigar les lesions personals dels treballadors industrials i avaluar-ne la compensaci\xc3\xb3. El seu pare sovint es referia a la feina de p\xc3\xa8rit d\'assegurances del seu fill com a Brotberuf, literalment \xc2\xabfeina de pa\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir, una feina de subsist\xc3\xa8ncia que nom\xc3\xa9s donava per cobrir despeses. Tot i que Kafka sovint afirmava que menyspreava la feina, el fet \xc3\xa9s que era un empleat diligent i capa\xc3\xa7. Tamb\xc3\xa9 li varen assignar la tasca de compilar i compondre l\'informe anual i n\'estava, segons hom diu, bastant orgull\xc3\xb3s dels resultats, i enviava c\xc3\xb2pies als amics i a la fam\xc3\xadlia. En paral\xc2\xb7lel, Kafka tamb\xc3\xa9 es dedicava a la seva obra liter\xc3\xa0ria. Juntament amb els seus amics de confian\xc3\xa7a Max Brod i Felix Weltsch, s\'anomenaven Enge Der Prager Kreis (El cercle proper de Praga), que era part d\'un cercle de Praga m\xc3\xa9s ample, \xc2\xabun relaxat grup d\'escriptors jueus alemanys que contribu\xc3\xafen a la culturalment f\xc3\xa8rtil terra de Praga des dels anys 1880 fins despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial\xc2\xbb._NEWLINE_El 1911, Karl Hermann, marit de la seva germana Elli, va demanar a Kafka que col\xc2\xb7labor\xc3\xa9s en l\'operaci\xc3\xb3 d\'una factoria d\'amiant coneguda com a Prager Asbestwerke Hermann & Cia. Kafka va mostrar-hi una actitud positiva al principi i dedic\xc3\xa0 molt del seu temps lliure al negoci. Durant aquell per\xc3\xadode, tamb\xc3\xa9 mostrava inter\xc3\xa8s i es divertia en les actuacions de teatre jiddisch, malgrat els recels per part dels seus amics m\xc3\xa9s \xc3\xadntims, com per exemple Max Brod, de qui habitualment rebia suport. Solitari, amb una vida afectiva marcada per irresolucions i frustracions, Kafka mai no va assolir fama ni fortuna amb els seus llibres.\n_START_SECTION_\nDarrers anys\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1912, a la casa de Max Brod, Kafka va con\xc3\xa8ixer Felice Bauer, que vivia a Berl\xc3\xadn i treballava com a representant per a una companyia de dict\xc3\xa0fons. Durant els cinc anys seg\xc3\xbcents, varen mantenir molta relaci\xc3\xb3, trobant-se ocasionalment, i fent-se proposicions matrimonials en dues ocasions. La relaci\xc3\xb3 finalment va acabar el 1917. _NEWLINE_El 1917, Kafka va patir de tuberculosi, cosa que li suposaria freq\xc3\xbcents convalesc\xc3\xa8ncies, durant les quals va rebre suport de la fam\xc3\xadlia, principalment de la seva germana Ottla. Contr\xc3\xa0riament al temor de ser percebut de manera repulsiva tant f\xc3\xadsicament com mentalment, impressionava els altres amb un aspecte infantil, pulcre i auster, una conducta tranquil\xc2\xb7la i freda, i la seva gran intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, a m\xc3\xa9s del seu particular sentit de l\'humor._NEWLINE_Kafka va desenvolupar una relaci\xc3\xb3 intensa amb la periodista txeca i escriptora Milena Jesensk\xc3\xa1. El juliol de 1923, durant unes vacances a Graal-M\xc3\xbcritz al mar B\xc3\xa0ltic; coneixia Dora Diamant i es va traslladar temporalment a Berl\xc3\xadn amb l\'esperan\xc3\xa7a de distanciar-se de la influ\xc3\xa8ncia de la seva fam\xc3\xadlia per concentrar-se en la seva escriptura. A Berl\xc3\xadn vivia amb Diamant, una professora de guarderia de 25 anys d\'una fam\xc3\xadlia jueva ortodoxa, que era prou independent per haver evitat el seu passat al gueto. Diamant es convertiria en la seva amant, i influiria en l\'inter\xc3\xa8s de Kafka pel Talmud._NEWLINE_La tuberculosi de Kafka empitjorava malgrat els tractaments de medicina natur\xc3\xb2pata que feia servir. Va retornar a Praga per anar al sanatori del Dr. Hoffmann a Kierling, prop de Viena, per a un tractament. All\xc3\xa0 va morir el 3 de juny de 1924, aparentment de fam. La condici\xc3\xb3 de la seva gola li produ\xc3\xafa molts dolors en menjar, i com que encara no s\'havia desenvolupat la nutrici\xc3\xb3 parenteral, no hi havia cap manera d\'alimentar-lo. Va ser enterrat a Praga l\'11 de juny del 1924, al Cementiri jueu Nou (sector 21, fila 14, n\xc3\xadnxol 33)._NEWLINE_Des de llavors, el seu llegat, recuperat pel seu amic Max Brod, exerceix una influ\xc3\xa8ncia enorme en la literatura mundial.\n_START_SECTION_\nActivitat liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls escrits de Kafka van causar poc d\'inter\xc3\xa8s fins despr\xc3\xa9s de la seva mort. Durant la seva vida, va publicar nom\xc3\xa9s uns quants contes i mai no va acabar cap de les novel\xc2\xb7les, llevat de La Metamorfosi, considerada una novel\xc2\xb7la curta. Abans de la seva mort, Kafka va escriure al seu amic i marmessor literari, Max Brod: "Max estimat, la meva \xc3\xbaltima petici\xc3\xb3: tot all\xc3\xb2 que deixo enrere meu... com ara diaris, manuscrits, cartes (les meves pr\xc3\xb2pies i d\'altres), esbossos, etc\xc3\xa8tera, [han de] ser cremats sense llegir.". Brod invalidaria els desigs de Kafka, entenent que aquest li havia donat aquestes instruccions espec\xc3\xadficament perqu\xc3\xa8 sabia que Brod no les executaria, com sembla que li havia dit molts cops. La seva amant, Dora Diamant, tamb\xc3\xa9 va ignorar els seus desigs, i guard\xc3\xa0 secretament fins a 20 llibretes i 35 cartes, fins que les hi va confiscar la Gestapo el 1933. Brod, de fet, supervisaria la publicaci\xc3\xb3 de gran part del treball de Kafka en poder seu, que aviat va comen\xc3\xa7ar a atreure l\'atenci\xc3\xb3 i a tenir una consideraci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica alta._NEWLINE_Tots els treballs publicats de Kafka varen ser escrits en alemany, excepte unes quantes cartes que va escriure en txec a Milena Jesensk\xc3\xa1. _NEWLINE_Autor de diverses compilacions de contes, Kafka tamb\xc3\xa9 va escriure Carta al pare (1919) i centenars de p\xc3\xa0gines de diaris. Les seves tres novel\xc2\xb7les (El proc\xc3\xa9s, El castell i Am\xc3\xa8rica) van romandre inacabades. _NEWLINE_La transformaci\xc3\xb3 (1915) narra el cas d\'un home que un dia es desperta transformat en un insecte gegant; El proc\xc3\xa9s (1925) narra la hist\xc3\xb2ria d\'un tal Josef K., jutjat i condemnat per un crim que ell mateix ignora; en El castell (1926), l\'agrimensor K. no aconsegueix tenir acc\xc3\xa9s als senyors que el van contractar. En la seva obra, el protagonista sovint s\'enfronta a un m\xc3\xb3n complex que es basa en normes desconegudes, les quals mai no arriba a comprendre. L\'adjectiu kafki\xc3\xa0 s\'utilitza sovint per a descriure situacions similars.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria dels escriptors i cr\xc3\xadtics del segle XX han fet refer\xc3\xa8ncies a la seva figura. Hi ha hagut multitud d\'estudiosos que han intentat trobar sentit a l\'obra de Kafka, interpretant-la en funci\xc3\xb3 de diferents escoles de cr\xc3\xadtica liter\xc3\xa0ria, com ara la modernista, la realista m\xc3\xa0gica, etc. _NEWLINE_Els temes de l\'obra de Kafka s\xc3\xb3n la soledat, la frustraci\xc3\xb3 i l\'angoixa, la sensaci\xc3\xb3 de culpabilitat que experimenta l\'individu en veure\'s amena\xc3\xa7at per unes forces desconegudes que no arriba a comprendre i que estan fora del seu control. En filosofia, Kafka \xc3\xa9s af\xc3\xad a S\xc3\xb8ren Kierkegaard i als existencialistes del segle XX._NEWLINE_Kafka s\'emmarca dins l\'existencialisme i la filosofia de l\'absurd. Els seus escrits expliquen situacions en aparen\xc3\xa7a n\xc3\xadmies, per\xc3\xb2 que acaben sent angoixants i reflecteixen el pes del sistema sobre l\'individu, augmentat per frases llargues i feixugues i imatges simb\xc3\xb2liques. Aquestes situacions s\xc3\xb3n descrites amb m\xc3\xa0xim detall, de tal manera que el marc ocupa un paper important en la trama, creant l\'ambient opressiu i sense sentit que busca l\'autor. L\'alienaci\xc3\xb3, la identitat i la burocr\xc3\xa0cia i el control estatal s\xc3\xb3n temes recurrents de Kafka. _NEWLINE_Kafka sovint feia \xc3\xbas de la caracter\xc3\xadstica pr\xc3\xb2pia de la llengua alemanya, que permet frases llargues que a vegades poden ocupar una p\xc3\xa0gina sencera. Les frases de Kafka proporcionen un impacte inesperat just abans del punt de convertir-se en el significat final i focus. Aix\xc3\xb2 s\'aconsegueix amb la construcci\xc3\xb3 de certes frases en alemany que requereixen que el verb sigui col\xc2\xb7locat al final de la frase. Tals construccions no es poden imitar en altres idiomes, cosa que dificulta la traducci\xc3\xb3 per donar el mateix efecte (o com a m\xc3\xadnim equivalent) al lector de la traducci\xc3\xb3._NEWLINE_Un altre problema virtualment insalvable amb qu\xc3\xa8 es troba el traductor \xc3\xa9s com tractar l\'\xc3\xbas intencional de l\'autor de certs termes ambigus o de paraules que tenen diversos significats. Un exemple es troba en la primera frase de la Metamorfosi.\n_START_SECTION_\nInterpretacions cr\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nEls cr\xc3\xadtics han interpretat els treballs de Kafka en el context d\'una varietat d\'escoles liter\xc3\xa0ries, com modernisme, realisme m\xc3\xa0gic, etc. L\'aparent desesperan\xc3\xa7a i absurditat que semblen impregnar els seus treballs es consideren emblem\xc3\xa0tiques de l\'existencialisme. D\'altres han intentat trobar una influ\xc3\xa8ncia marxista en la seva s\xc3\xa0tira de la burocr\xc3\xa0cia en texts com A la col\xc3\xb2nia penitenci\xc3\xa0ria, El proc\xc3\xa9s, i El castell, mentre que d\'altres assenyalen l\'anarquisme com a inspiraci\xc3\xb3 pel punt de vista antiburocr\xc3\xa0tic de Kafka. Tanmateix, hi ha qui interpreta els seus treballs a trav\xc3\xa9s de la lent del judaisme (Borges feia uns quants comentaris a aquesta consideraci\xc3\xb3), a trav\xc3\xa9s del freudisme (a causa de les seves lluites familiars), o com al\xc2\xb7legories d\'una metaf\xc3\xadsica que cerca D\xc3\xa9u (Thomas Mann era un defensor d\'aquesta teoria)._NEWLINE_M\xc3\xa9s modernament, Walter Benjamin va parlar de la tensi\xc3\xb3 entre la tradici\xc3\xb3 m\xc3\xadstica i la modernitat metropolitana. Hi ha qui considera, per\xc3\xb2, que sota les l\xc3\xadnies de Kafka no es troba cap sentit ocult, que nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n hist\xc3\xb2ries i contes, ja que el m\xc3\xb3n que desitja Kafka no \xc3\xa9s res ocult: \xc3\xa9s un m\xc3\xb3n dels \xc3\xa9ssers humans, constru\xc3\xaft per ells mateixos (Hannah Arendt). I, en definitiva, mai s\'enc\xc3\xa9n en Kafka l\'aura de l\'infinit: cada frase val literalment el que diu (Theodor Adorno). M\xc3\xa9s encara, Roland Barthes, d\'acord amb la cr\xc3\xadtica i traductora kafkiana, Marthe Robert, defensa, abans de res, fixar-se en la seva t\xc3\xa8cnica "al\xc2\xb7lusiva", t\xc3\xa8cnica que apel\xc2\xb7la a alguna cosa defectiva per for\xc3\xa7a, ja que el sentit del m\xc3\xb3n no \xc3\xa9s enunciable._NEWLINE_Els temes d\'alienaci\xc3\xb3 i persecuci\xc3\xb3 s\'emfasitzen repetidament, i l\'\xc3\xa8mfasi d\'aquesta caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s notable en el treball de Marthe Robert, en part inspirat per la contracr\xc3\xadtica de Gilles Deleuze i F\xc3\xa9lix Guattari que apareix en Kafka: por una literatura menor, que es devia molt m\xc3\xa9s a Kafka que a l\'estereotip d\'una figura solit\xc3\xa0ria escrivint sobre i des de l\'angoixa, i que el seu treball era m\xc3\xa9s deliberat, subversiu i "alegre" del que sembla._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, una lectura a\xc3\xafllada del treball de Kafka centrada en la futilitat dels personatges que lluiten i sense la influ\xc3\xa8ncia de cap estudi de la vida de Kafka, revela l\'humor de Kafka. L\'obra de Kafka, en aquest sentit, no \xc3\xa9s un reflex escrit de cap de les seves pr\xc3\xb2pies lluites, sin\xc3\xb3 un reflex de com la gent inventa les lluites._NEWLINE_Els bi\xc3\xb2grafs han dit que era com\xc3\xba que Kafka lleg\xc3\xads cap\xc3\xadtols dels llibres en qu\xc3\xa8 estava treballant als seus amics m\xc3\xa9s propers, i que aquelles lectures, normalment, es concentraven en el costat humor\xc3\xadstic de la seva prosa. Milan Kundera es refereix a l\'humor essencialment surrealista de Kafka com a predecessor principal d\'artistes com Federico Fellini, Gabriel Garc\xc3\xada M\xc3\xa1rquez, Carlos Fuentes i Salman Rushdie. Garc\xc3\xada M\xc3\xa1rquez deia de la lectura de La Metamorfosi que li mostrava "que era possible escriure d\'una manera diferent".\n_START_SECTION_\nEl dret a la ficci\xc3\xb3 de Kafka\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han fet molts intents d\'analitzar el perfil legal de Kafka i el rol de la llei en la seva ficci\xc3\xb3. Aquests intents resulten relativament escassos, comparats amb la molta literatura dedicada a l\'estudi de la seva vida i obra, i insignificant amb els estudis legals. El gruix dels estudis de l\'obra de Kafka normalment destaquen l\'absurditat, una cr\xc3\xadtica de la burocr\xc3\xa0cia o una recerca de redempci\xc3\xb3, sense explicar la imatge de la llei i la legalitat que constitueixen una part important de l\'"horitz\xc3\xb3 del significat" en la seva ficci\xc3\xb3. Moltes de les descripcions de les dilig\xc3\xa8ncies legals en El proc\xc3\xa9s, metaf\xc3\xadsiques, absurdes, aclaparadores i kafkianes com aparenten ser, estan basades, de fet, en descripcions acurades i documentades de dilig\xc3\xa8ncies criminals alemanyes i austr\xc3\xadaques del seu temps. _NEWLINE_La import\xc3\xa0ncia de la llei en la ficci\xc3\xb3 de Kafka tamb\xc3\xa9 s\'ignora en els estudis legals perqu\xc3\xa8, com Richard Posner assenyalava, la majoria dels advocats no tenen en compte els escrits sobre lleis provinents de la ficci\xc3\xb3 per a la comprensi\xc3\xb3 o la pr\xc3\xa0ctica del dret. A banda dels assumptes dels principals estudis de Kafka amb la redempci\xc3\xb3 i l\'absurditat, i que els juristes com el jutge Posner poden creure rellevant per a la pr\xc3\xa0ctica legal i del dret, cal tenir present que Kafka era un advocat d\'asseguran\xc3\xa7a que, a m\xc3\xa9s d\'estar implicat en litigis, era tamb\xc3\xa9 "delerosament conscient dels debats legals del seu dia"._NEWLINE_En un estudi recent que fa servir els oficis de Kafka com a punt de partida, Reza Banakar sost\xc3\xa9 que "les imatges legals en la ficci\xc3\xb3 de Kafka s\xc3\xb3n dignes d\'examen, no sols a causa dels seus efectes aclaparadors, enigm\xc3\xa0tics, estranys, profans i alienants, o a causa del significat teol\xc3\xb2gic o existencial m\xc3\xa9s profund que suggereixen, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 com un concepte particular de la llei i la legalitat que opera paradoxalment com a part integral de la condici\xc3\xb3 humana modernament. Per explorar aquest punt, la concepci\xc3\xb3 de Kafka sobre la llei es posa en el context de la seva obra global com a recerca de les pr\xc3\xb2pies ess\xc3\xa8ncies, que ens pren m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la comprensi\xc3\xb3 instrumental del dret defensat per diverses escoles de positivisme legal, i ens permet agafar la llei com a forma d\'experi\xc3\xa8ncia" (vegeu Banakar 2010).'