b"\n_START_ARTICLE_\nIsil (antic municipi)\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic municipi de Isil tenia una extensi\xc3\xb3 de 131,69 km\xc2\xb2. Dels 217,76 que t\xc3\xa9 ara el municipi complet, aquest antic municipi era el m\xc3\xa9s gran dels que s'integraren en el terme actual d'Alt \xc3\x80neu.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadmetre de l'antic terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls l\xc3\xadmits de l'antic municipi d'Isil s\xc3\xb3n actualment desapareguts nom\xc3\xa9s al sud, on limitava amb Sorpe, mentre que s'han mantingut com a l\xc3\xadmits del nou municipi d'Alt \xc3\x80neu a la resta de costats. Al nord limita amb la regi\xc3\xb3 occitana d'administraci\xc3\xb3 francesa de Comenge, al par\xc3\xa7an de Coserans (departament de l'Arieja), i al nord-oest i oest, amb la comarca occitana d'administraci\xc3\xb3 catalana de la Vall d'Aran._NEWLINE_Comen\xc3\xa7a aquesta descripci\xc3\xb3 a l'extrem nord de l'antic terme, que continua essent l'extrem nord del municipi actual: el Mont-roig, on es troben els termes municipals catalans d'Alt \xc3\x80neu (antic terme d'Isil), la Guingueta d'\xc3\x80neu (antic terme d'Unarre) i Lladorre, juntament amb el terme comunal occit\xc3\xa0 de Conflens, al par\xc3\xa7an de Coserans.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Lladorre\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme d'Isil, i l'actual d'Alt Aran, es troben amb el terme de Lladorre en un sol punt, que \xc3\xa9s el cim mateix del Mont-roig.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Unarre (ara la Guingueta d'\xc3\x80neu)\n_START_PARAGRAPH_\nDes del Mont-roig, el termenal amb Unarre segueix la direcci\xc3\xb3 sud-oest, d'una manera bastant recta. Passa per la Collada de Mont-roig a 2.546,9 metres d'altitud, segueix la Serra de Pil\xc3\xa0s, al mig de la qual troba el Coll de la Cornella (2.482,4), mentre va fent petites girades per tal de seguit la carena principal d'aquesta serra, molt llarga. Passa per l'Estanyardo (2.625,4), despr\xc3\xa9s del qual s'adre\xc3\xa7a al Pic de Pil\xc3\xa0s (2.652,3), passat el qual comen\xc3\xa7a cap al sud-sud-oest la Serra dels Curols. la segueix tota per la carena, fins a arribar al Pic de Sarredo (2.448,7) i al Cap dels Curols (2.417,6), entre els quals el termenal fa un breu tram cap a l'oest. Torna a agafar la direcci\xc3\xb3 sud-oest, passant pel Coll de Cerbi (2.174), i arriba al Cap de la Travessa, de 2.203,3 metres d'altitud, on es trobaven els termes d'Isil, Sorpe (ara tots dos dins d'Alt \xc3\x80neu) i Unarre (ara, la Guingueta d'\xc3\x80neu).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Sorpe (ara Alt \xc3\x80neu)\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7a aquesta descripci\xc3\xb3 en el Cap de la Travessa (2.203,3 metres d'altitud), a l'extrem sud-est del terme, on es trobaven els termes municipals d'Isil, Sorpe i Unarre, ara del terme de la Guingueta d'\xc3\x80neu. Des del Cap de la Travessa el termenal amb Sorpe marcava un arc cap a ponent, inflexionat cap al nord, que arribava al Tossal de la Llosa (1.965 m. alt.). En aquest lloc la l\xc3\xadnia de terme deixava la carena per baixar, per un contrafort cap a ponent, cap al fons de la vall de la Noguera Pallaresa, deixant la Devesa al nord. Arribava a la llera del riu uns 250 metres al nord de Bor\xc3\xa9n i uns 500 al sud-est d'\xc3\x80rreu. Ja a la dreta de la Noguera Pallaresa, s'enfilava per una careneta cap a l'oest-sud-oest, deixant al nord-oest l'Escaleta de l'Obaga, els Prats de la Mata i lo Pinetar, fins a assolir l'extrem de llevant de la serra de les Roies, al nord de la Solana de Sorpe._NEWLINE_Tot seguit, torcia cap al nord per de seguida tornar cap a ponent, passant pel Clotiny\xc3\xb3s i el Clot de l'Alba, per tal d'adre\xc3\xa7ar-se cap al Pic del Muntany\xc3\xb3 (2.453,9). Segueix la carena que separa les valls de la Noguera Pallaresa i del Riu de la Bonaigua, passant pel Cap de Comials (2.440,8), fins que torna a girar cap al nord-oest. Aleshores s'adre\xc3\xa7a a lo Tuc (2.202,2) i el Coll de l'Estany Pudo (2.337,3). En aquest lloc forma un arc convex cap al nord per anar a cercar el Tuc de la Cigalera (2.496,7), on gira cap al nord; passa per la Collada del Muntany\xc3\xb3 (2.428,7), passa a ponent del Cap del Muntany\xc3\xb3 d'\xc3\x80rreu, i empr\xc3\xa8n per la carena que, cap al nord-oest, duu al Tuc dera Lan\xc3\xa7a (2.658,7) i a l'Esc\xc3\xb2rnacrabes (2.613), on es troben els termenals de Sorpe, Isil i Tred\xc3\xb2s (ara, Naut Aran. Com es pot observar, alguns d'aquests top\xc3\xb2nims s\xc3\xb3n ja occitans.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic municipi de Tred\xc3\xb2s (ara Naut Aran, Vall d'Aran)\n_START_PARAGRAPH_\nDes de l'Esc\xc3\xb2rnacrabes, el l\xc3\xadmit amb Tred\xc3\xb2s, ara amb Naut Aran, trenca cap al nord-oest, en direcci\xc3\xb3 al Cap de Vaqu\xc3\xa8ira, de 2.469,6 metres d'altitud, des d'on continua cap al nord-est, per anar a buscar l'extrem nord-oest de l'Estany de Baix de Baciber, on gira cap a llevant fins a l'extrem de ponent de l'estany m\xc3\xa9s occidental dels dos Estanys de Dalt de Baciber; segueix cap al nord-est per la vora d'aquest estany, i s'enfila pel costat oest de les Pales de Beciber fins al Pas de la Ferradura (2.576.8). En aquell punt, el termenal tor\xc3\xa7 cap al sud-est, deixant al nord el Circ dera Herradura, cap al Pic de Marinanya (2.679,3). Continua cap a llevant, cap al Pic de Rosari de Beciber (2.617,3), al sud del Lac Gelat de Rosari. Des d'aquest darrer pic, el termenal arriba a l'extrem de llevant de la carena d'aquest pic, i gira en angle recte cap al nord._NEWLINE_Obrint-se progressivament cap al nord-oest, la l\xc3\xadnia de terme passa pel costat de llevant dels Estanhons de Naut de Marimanha, que queden en terres araneses, fins que arriben al paratge de Marimanya, on arriba al Riu de Marimanya, que es converteix en termenal un bon tros. Amb el riu, es decanta cap al nord-est, que va fent girades amb la direcci\xc3\xb3 nord com a guia, fins que aquest riu s'aboca en la Noguera Pallaresa al Pont de Marimanya. Des d'aquest lloc, segueix cap al nord seguint el curs del Riu Fred, fins al Bosc de Comagireta. Ja a la part alta d'aquest riu, travessa el Clot dera Gireta i s'enfila cap a la carena que tanca pel nord el paratge, on, en un estanyol situat a 2.487,7 metres d'altitud es troben els antics termes municipals de Tred\xc3\xb2s (Naut Aran) i Isil (Alt \xc3\x80neu), i el comunal de Coflens, pertanyent al par\xc3\xa7an de Coserans.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLes activitats econ\xc3\xb2miques tradicionals d'Isil estaven relacionades amb l'explotaci\xc3\xb3 de la generosa natura de la seva vall: bestiar ov\xc3\xad i bov\xc3\xad a les pastures, agricultura d'autoconsum en els fons de les valls, i explotaci\xc3\xb3 del bosc. Modernament s'hi ha afegit el turisme, tot i que de forma moderada.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme d'Isil est\xc3\xa0 enlla\xc3\xa7at amb l'exterior per carretera \xc3\xbanicament a trav\xc3\xa9s de la C-147, que surt d'Esterri d'\xc3\x80neu per menar a Isavarre, Bor\xc3\xa9n, \xc3\x80rreu, Isil i Al\xc3\xb3s d'Isil, on acaba. Des d'Al\xc3\xb3s d'Isil continua per una pista forestal, la major part de l'any transitable, que remunta la Noguera Pallaresa fins a prop del naixement del riu, passa pel Montgarri, travessa el Pla de Beret, arriba a Beret, baixa cap a Vaqu\xc3\xa8ira, on enlla\xc3\xa7a amb la C-28, ja dins de la Vall d'Aran."