b"\n_START_ARTICLE_\nSansevi\xc3\xa8ria\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n plantes acaules, rizomatoses, de fulles rosulades, carnoses planes, c\xc3\xb2ncaves o cil\xc3\xadndriques. Les flors s\xc3\xb3n actinomorfes i bisexuals, petites, disposades en ra\xc3\xafms, panotxes, espigues o fascicles, amb els peduncles articulats. El perigoni est\xc3\xa0 compost per sis t\xc3\xa8pals, units a la base, formant un tub cil\xc3\xadndric. L'androceu est\xc3\xa0 format per sis estams, inserits en el tub del perigoni, amb els filaments filiformes i les anteres dorsifixes. L'ovari \xc3\xa9s trilocular, amb els l\xc3\xb2culs uniovulats. L'estil \xc3\xa9s filiforme i l'estigma capitat. El fruit \xc3\xa9s una baia._NEWLINE_Els nombres cromos\xc3\xb2mics citats per a diferents esp\xc3\xa8cies del g\xc3\xa8nere s\xc3\xb3n 2n= 40, 60, 80 i 120.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom del g\xc3\xa8nere hauria de ser Sanseverinia, ja que el seu descobridor, Vincenzo Petagna, de N\xc3\xa0pols, pretenia donar en commemoraci\xc3\xb3 a Pietro Antonio Sanseverino, duc de Chiaromonte i fundador d'un jard\xc3\xad de plantes ex\xc3\xb2tiques al sud d'It\xc3\xa0lia. No obstant aix\xc3\xb2, el bot\xc3\xa0nic suec Thunberg que va ser qui el va descriure, el va anomenar Sansevieria, en honor del militar, inventor i erudit napolit\xc3\xa0 Raimondo di Sangro (1710-1771), set\xc3\xa8 pr\xc3\xadncep de Sansevero."