b'\n_START_ARTICLE_\nVilanova de la Barca\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble est\xc3\xa0 situat a la riba esquerra del riu Segre ben a prop de la zona de desgu\xc3\xa0s del riu Corb. Gaireb\xc3\xa9 la totalitat de les terres cultivables del seu terme s\xc3\xb3n d\'horta._NEWLINE_Vilanova t\xc3\xa9 l\'origen en l\'encastellament endegat pel comanador de Gardeny i Corbins amb la intenci\xc3\xb3 de reunir la gent de dos poblats ve\xc3\xafns, Aguilar i Castellpag\xc3\xa8s, i captar-ne de nous. Encara que no se sap exactament el moment en qu\xc3\xa8 s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 la poblaci\xc3\xb3, el cert \xc3\xa9s que el proc\xc3\xa9s ja devia estar en marxa l\'any 1212, quan el comanador o preceptor de Corbins i Gardeny, Ramon Berenguer d\'\xc3\x80ger, amb consentiment de Guillem d\'Anglesola i de Ramon de Granyena, conced\xc3\xad a la nova poblaci\xc3\xb3 -l\'actual Vilanova de la Barca\xe2\x80\x91 una carta de poblaci\xc3\xb3 i franqueses. Aquesta carta, que reflecteix l\'esperit liberalitzant de la carta de Lleida, eximia, entre altres beneficis, els seus pobladors d\'alguns mals usos; tamb\xc3\xa9 es donava el dret al tr\xc3\xa0nsit gratu\xc3\xaft amb la barca que posarien els templers, o a instal\xc2\xb7lar-ne una pel seu compte si ho desitjaven._NEWLINE_Les concessions continuaren: l\'any seg\xc3\xbcent, amb un clar intent de captar poblaci\xc3\xb3, el rei Pere el Cat\xc3\xb2lic conced\xc3\xad a la vila el privilegi de celebrar mercat setmanal cada dimecres, i una fira anual de vuit dies a mig agost; d\'aquesta manera es pretenia organitzar econ\xc3\xb2micament i socialment la comanda de Corbins beneficiant el comanador, ja que aquest com a "senyor del mercat" li eren atorgats una s\xc3\xa8rie de beneficis que corresponien al rei, com les lleudes lleuda, els teloneus (contribucions) i altres.\n_START_SECTION_\nL\'antiga parroquial de Santa Maria\n_START_PARAGRAPH_\nEn fundar-se la poblaci\xc3\xb3 a comen\xc3\xa7aments del segle XIII, deurien construir el temple parroquial de Santa Maria sota els auspicis dels senyors del lloc. Tanmateix, l\'esgl\xc3\xa9sia fou incorporada a la sagristia de Lleida_NEWLINE_Aquesta esgl\xc3\xa9sia, amb algunes modificacions dels segles XVI i XVIII, arrib\xc3\xa0 a l\'\xc3\xa8poca actual, per\xc3\xb2 la Guerra Civil espanyola de 1936\xe2\x80\x911939 fou especialment dura en aquelles contrades i el temple qued\xc3\xa0 pr\xc3\xa0cticament enderrocat, nom\xc3\xa9s se\'n salv\xc3\xa0 la cap\xc3\xa7alera i trossos dels altres murs. No fou reconstru\xc3\xaft i resta avui en aquell estat lamentable, amb la cap\xc3\xa7alera convertida en magatzem municipal._NEWLINE_El temple que arrib\xc3\xa0 a l\'any 1939 tenia una planta molt particular per causa de les modificacions que, per donar-li m\xc3\xa9s cabuda, li foren practicades amb els anys; feia 25 m de llarg per uns 16 m d\'ample. Al costat de migdia es conserva part del mur primitiu, que era molt gruixut i tenia contraforts laterals (se\'n veu un a tramuntana i dos a migdia, encara que aquest costat est\xc3\xa0 molt enderrocat i no es pot precisar). El material emprat en aquests murs \xc3\xa9s el carreu mitj\xc3\xa0 de pedra ben tallada i aparellada a trencajunt._NEWLINE_El presbiteri \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic element que conserva la coberta, una volta de creueria tardana \xe2\x80\x94potser del XVI segons indiquen els s\xc3\xb2cols dels arcs doblers\xe2\x80\x94. T\xc3\xa9 capelletes laterals amb volta de can\xc3\xb3 apuntada perpendicular a l\'eix del temple. A la de migdia hi ha una finestra de punt rod\xc3\xb3 i doble esplandit t\xc3\xadpicament rom\xc3\xa0nica. A vuit metres del peu, al costat de migdia es conserva una porta de punt rod\xc3\xb3 constru\xc3\xafda amb gros dovellatge, la qual estava cegada de molts anys enrere i gaireb\xc3\xa9 enva\xc3\xafda per un contrafort. Per les mides no sembla que hagu\xc3\xa9s estat una porta per entrar al temple des del carrer, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat una comunicaci\xc3\xb3 amb un edifici lateral que ara no existeix._NEWLINE_Del que resta en peu del temple, que a m\xc3\xa9s pertany a l\'edifici antic, \xc3\xa9s especialment interessant la cap\xc3\xa7alera i el seu sistema de contraforts. Com s\'ha dit, \xc3\xa9s plana, formada per un mur ample i despullat que superiorment forma l\'angle del doble vessant de la teulada on queden vestigis d\'una cornisa sense perm\xc3\xb2dols. En els anys en qu\xc3\xa8 fou convertida en magatzem municipal li fou oberta una porta al bell mig. Els contraforts estan col\xc2\xb7locats refor\xc3\xa7ant els dos angles. S\xc3\xb3n prism\xc3\xa0tics de secci\xc3\xb3 quadrada amb coronaments piramidals que arriben a dos ter\xc3\xa7os de l\'altura dels murs laterals i en la base formen un s\xc3\xb2col ressaltat d\'un metre d\'altura que continua tota la cap\xc3\xa7alera i potser feia el mateix pels murs laterals. Aquest curi\xc3\xb3s sistema de contraforts resulta ins\xc3\xb2lit en l\'arquitectura rom\xc3\xa0nica del nostre pa\xc3\xads, per\xc3\xb2 no ho \xc3\xa9s en les esgl\xc3\xa9sies del migdia franc\xc3\xa8s. _NEWLINE_Aquests detalls, en una esgl\xc3\xa9sia constru\xc3\xafda sota la influ\xc3\xa8ncia del comanador de Gardeny\xe2\x80\x91Corbins, a comen\xc3\xa7aments del segle XIII, posen en evid\xc3\xa8ncia, una vegada m\xc3\xa9s, la probabilitat que en aquests treballs hi haguessin tingut un paper destacat grups de picapedrers occitans; potser els mateixos que treballaren a Gardeny i a la Seu Vella de Lleida._NEWLINE_A partir del que queda, doncs, pensem que l\'esgl\xc3\xa9sia de Vilanova origin\xc3\xa0riament devia ser un temple d\'una nau amb cap\xc3\xa7alera plana i amb contraforts als murs laterals, a m\xc3\xa9s dels angulars de la cap\xc3\xa7alera. La nau era coberta amb volta de can\xc3\xb3 apuntat \xe2\x80\x91d\'aqu\xc3\xad la necessitat dels contraforts, amb finestres laterals, i potser tamb\xc3\xa9 en el frontispici i la cap\xc3\xa7alera, totes d\'arc de mig punt amb doble esqueixada. El frontispici era ample i llis, potser flanquejat per contraforts, com a l\'esgl\xc3\xa9sia del castell de Gardeny, i coronat per un campanar de cadireta.'