b'\n_START_ARTICLE_\nStanis\xc5\x82aw Ignacy Witkiewicz\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Vars\xc3\xb2via el 1885 al si d\'una petita fam\xc3\xadlia de nobles terratinents, fill de Stanis\xc5\x82aw Witkiewicz. Pass\xc3\xa0 la seva inf\xc3\xa0ncia i la seva adolesc\xc3\xa8ncia a Zakopane, als Tatra, i va rebre un ensenyament molt liberal. El 1910 escrigu\xc3\xa9 una llarga novel\xc2\xb7la in\xc3\xa8dita de la seva vida. Quatre anys m\xc3\xa9s tard, la dona amb qui s\'havia prom\xc3\xa8s se su\xc3\xafcid\xc3\xa0. Commocionat, se\'n va amb Bronis\xc5\x82aw Malinowski a Nova Guinea. Despr\xc3\xa9s de la declaraci\xc3\xb3 de guerra, s\'allista a l\'ex\xc3\xa8rcit del tsar, aleshores gran part de Pol\xc3\xb2nia es troba sota el domini rus. Torna de seguida al seu pa\xc3\xads i desenvolupa la seva teoria de la forma pura. Els seus contemporanis hi contesten amb for\xc3\xa7a, i entre el 1918 i el 1926 escrigu\xc3\xa9 m\xc3\xa9s de trenta obres que mai no va poder ni editar ni representar, i tamb\xc3\xa9 va pintar for\xc3\xa7a quadres. Es va fer fam\xc3\xb3s per les seves excentricitats, pel consum de peiot i pel seu car\xc3\xa0cter. El 18 de setembre de 1939, se su\xc3\xafcid\xc3\xa0 tallant-se les venes de la gola en un camp al poble de Jezori a Pol\xc3\xa8sia, fugint de l\'ex\xc3\xa8rcit sovi\xc3\xa8tic que havia enva\xc3\xaft la vella Pol\xc3\xb2nia._NEWLINE_Als anys 50, torn\xc3\xa0 a ser conegut gr\xc3\xa0cies a les postes en escena de Tadeusz Kantor i a un llibre col\xc2\xb7lectiu que li feren el 1957. Tota la seva obra teatral es public\xc3\xa0 el 1962 a Pol\xc3\xb2nia. "Avui \xc3\xa9s considerat no sols com la personalitat m\xc3\xa9s xocant d\'entreguerres polon\xc3\xa8s, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 com el primer que va mostrar a les lletres poloneses el cam\xc3\xad de la modernitat", comenta Anna Fia\xc5\x82kiewicz-Saignes1.'