b'\n_START_ARTICLE_\nAntonio Alonso R\xc3\xados\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pare, Manuel Alonso, era calderer, pel que recorria els llogarets de Gal\xc3\xadcia de fira en fira oferint els seus serveis. Fins que un dia va arribar a la festa de Silleda i va con\xc3\xa8ixer a Matilde R\xc3\xados, de qui es va enamorar i posteriorment va casar. Amb el temps posarien en el m\xc3\xb3n a dotze fills: set homes i cinc dones. Manuel Alonso va haver de deixar el seu antic ofici per a posar una botiga d\'ultramarins, i poc m\xc3\xa9s tard va obrir dues botigues d\'ultramarins m\xc3\xa9s a Silleda, on el jove Antonio Alonso R\xc3\xados va treballar com ajudant en el despatx dels negocis. Gr\xc3\xa0cies a l\'ajuda de Vicente Fraiz Andi\xc3\xb3n, director de l\'Escola Normal de Santiago de Compostel\xc2\xb7la, Antonio va cursar a Santiago la carrera de Magisteri. El 1906 va acabar els estudis i va ser nomenat professor auxiliar de l\'Escola Normal. _NEWLINE_Per raons de salut va tornar a Silleda on es va dedicar a treballar la terra. Al maig de 1908 va imitar a alguns germans i va emigrar a l\'Argentina, embarcant-se com a poliss\xc3\xb3. D\'aqu\xc3\xad va passar a exercir el magisteri en altres escoles de la prov\xc3\xadncia de Mendoza. Posteriorment, va tornar a Buenos Aires on va exercir com a director d\'escola i de 1913 a 1920 de professor d\'Hist\xc3\xb2ria a l\'Institut Polit\xc3\xa8cnic. La seva preocupaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i social havia anat creixent, de manera que el 1909 va col\xc2\xb7laborar en la fundaci\xc3\xb3 de Societat Fills de Silleda, entitat que tenia com fi primordial la creaci\xc3\xb3 d\'escoles. Alonso R\xc3\xados va fer visible ja la seva preocupaci\xc3\xb3 per la qualitat de l\'ensenyament en les escoles creades pels emigrants, i va defensar la idea que aquests centres funcionessin en un r\xc3\xa8gim de federaci\xc3\xb3 sota programes comuns amb professorat escollit. Alonso R\xc3\xados es va casar aviat amb Oliva Rodr\xc3\xadguez, amb qui va tenir quatre fills: Oliva, Chamor, Omb\xc3\xba i C\xc3\xa8ltic. Des de 1919 a 1931 Alonso R\xc3\xados va dur la ger\xc3\xa8ncia de la Societat Cient\xc3\xadfica Argentina, mentre que en les estones lliures va cursar estudis a la facultat de Filosofia de Buenos Aires._NEWLINE_El 24 de setembre de 1921 es va convocar a Buenos Aires el congr\xc3\xa9s fundacional de la Federaci\xc3\xb3 de Societats Gallegues Agr\xc3\xa0ries i Culturals. Aquest dia es van ajuntar dotze societats gallegues al carrer Bol\xc3\xadvar 655 de la Capital Federal. La Societat de Silleda, dirigida per Alonso R\xc3\xados, i la de Ponteareas, dirigida pel socialista \xc3\x81nxel Mart\xc3\xadnez Castro, van prendre les regnes de la Federaci\xc3\xb3. En acabar el congr\xc3\xa9s Mart\xc3\xadnez Castro va ser escollit secretari general i Alonso R\xc3\xados director del peri\xc3\xb2dic Despertar Gallego, que comen\xc3\xa7aria a editar-se a partir de l\'1 de gener de 1922. A l\'interior de la Federaci\xc3\xb3 convivien dos corrents majorit\xc3\xa0ries. D\'una banda, el sector vinculat al Partit Socialista (Mart\xc3\xadnez Castro) i per l\'altra, els galleguistes, on hi havia Alonso R\xc3\xados, Ram\xc3\xb3n Su\xc3\xa1rez Picallo i Eduardo Blanco Amor, entre d\'altres. La Federaci\xc3\xb3 va girar cap a posicions galleguistes i amb la proclamaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica a Espanya en 1931, va participar en la fundaci\xc3\xb3 de l\'ORGA. Aix\xc3\xad mateix va decidir enviar Su\xc3\xa1rez Picallo i Alonso R\xc3\xados perqu\xc3\xa8 els represent\xc3\xa9s a Gal\xc3\xadcia. Al juny de 1931 Alonso R\xc3\xados va ser escollit un\xc3\xa0nimement president de l\'Assemblea Republicana de La Corunya, convocada per la Federaci\xc3\xb3 Republicana Gallega, per a l\'estudi de l\'avantprojecte de l\'Estatut d\'autonomia de Gal\xc3\xadcia. Alonso R\xc3\xados tamb\xc3\xa9 va aprofitar per a fer escala a Barcelona per a entrevistar-se amb Maci\xc3\xa0, i de tornada a Gal\xc3\xadcia, va fer escala a Madrid, on va tenir una forta topada amb Santiago Casares Quiroga, a qui li fa arribar les opinions de l\'emigraci\xc3\xb3, posant l\'accent en els "drets nacionals" de Gal\xc3\xadcia. En no sortir elegit diputat en 1931 (possiblement a causa de l\'incident amb Casares Quiroga) va treballar com a director de l\'escola fundada pels emigrants de Tomi\xc3\xb1o "Aurora del Porvenir"._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va participar en l\'organitzaci\xc3\xb3 del moviment agrarista a Pontevedra. Aix\xc3\xad, el 1936 va ser escollit membre del Consell Directiu Provisional de la Federaci\xc3\xb3 Provincial Agr\xc3\xa0ria de Pontevedra, per la qual es va presentar candidat, integrat en la candidatura del Front Popular. Va sortir elegit diputat i es va unir al grup de diputats galleguistes, sotmetent-se a la disciplina del Partit Galeguista. Va desenvolupar una labor intensa en favor de l\'aprovaci\xc3\xb3 de l\'Estatut d\'autonomia de Gal\xc3\xadcia. La not\xc3\xadcia de la revolta del 18 de juliol va arribar a Gal\xc3\xadcia al mat\xc3\xad, i a la nit Alonso R\xc3\xados va participar en la formaci\xc3\xb3 d\'un comit\xc3\xa8 de defensa de la Rep\xc3\xbablica a Tomi\xc3\xb1o. Va agrupar gu\xc3\xa0rdies d\'Assalt i els concentr\xc3\xa0 a Tui, amb el prop\xc3\xb2sit de lluitar contra els revoltats. Va organitzar la resist\xc3\xa8ncia protagonitzant escaramusses a Tui, havent de fugir al final de la localitat. Despr\xc3\xa9s de vagar alguns dies per diferents municipis, va trobar acollida, al costat de Guillermo Vicente (alcalde de Tui, en una casa a Torro\xc3\xb1a, un lloc del municipi d\'Oia, on va romandre amagat des del 31 de juliol fins a l\'11 d\'agost. Pel perill de ser atrapats van decidir anar-se\'n alguns dies per a tornar-hi de nou el 14 d\'agost, romanent-hi fins al 19 d\'agost. All\xc3\xad s\'assabenten que caminen en la seva cerca i que fins i tot que Pablo Bugar\xc3\xadn (cacic judicial de Tui) havia prom\xc3\xa8s una recompensa de 50.000 pessetes a qui lliur\xc3\xa9s (viu o mort) o fes con\xc3\xa8ixer el lloc on es trobava Alonso R\xc3\xados. Despr\xc3\xa9s de saber que els estaven trepitjant els talons decideixen tornar a marxar. En aquest punt, Guillermo Vicente es va separar d\'Alonso R\xc3\xados. No tornarien a veure\'s. _NEWLINE_Alonso R\xc3\xados, amb la intenci\xc3\xb3 d\'anar a Ast\xc3\xbaries, encara en mans de la Rep\xc3\xbablica, camina pel bosc fins que troba un amagatall, quedant-s\'hi en ell des del 20 d\'agost fins al 3 de setembre. En aquest temps decideix fer-se passar per captaire. Passa per llocs com Gondomar, les G\xc3\xa1ndaras de Budi\xc3\xb1o, Salceda de Caselas, As Neves, A Ca\xc3\xb1iza, Mel\xc3\xb3n... menjant i dormint en posades i demanant almoina en algunes cases. Per\xc3\xb2 va comen\xc3\xa7ar a ser-li dif\xc3\xadcil caminar sense documentaci\xc3\xb3 de pobre, ja que en algunes posades no el deixaven entrar i ja l\'havien sotm\xc3\xa8s a algun interrogatori.\n_START_SECTION_\nEl "si\xc3\xb1or Afranio"\n_START_PARAGRAPH_\nPer a poder respondre a les preguntes i no ser descobert va comen\xc3\xa7ar a inventar una nova identitat. Es va fer passar per portugu\xc3\xa8s, Afranio de Amaral, nom d\'un naturalista brasiler. Una vegada triat el nom va inventar tot la resta: havia nascut prop de Lisboa, i als cinc anys, juntament amb el seu pare, tamb\xc3\xa9 dit Afranio, va anar recorrent Portugal demanant almoina. Despr\xc3\xa9s van passar a Gal\xc3\xadcia i despr\xc3\xa9s de treballar en diversos llocs, el seu pare va morir quan ell tenia set anys. Es va dedicar a treballar juntament amb un aprenent a La Guardia fins que en una casa de Quiroga en la qual havia fet un arranjament li van agafar de criat. All\xc3\xad va romandre fins que li va agafar la grip de 1918, despr\xc3\xa9s del que va decidir tirar-se al cam\xc3\xad a demanar almoina. _NEWLINE_El seu poc ofici de pobre i la seva gentilesa va provocar que la gent l\'anomen\xc3\xa9s "Si\xc3\xb1or Afranio". Des del 18 al 29 de setembre va estar a Bobor\xc3\xa1s. Despr\xc3\xa9s de partir, despr\xc3\xa9s de passar per diversos llocs, va ser acollit en una casa a Rois. All\xc3\xad li van mostrar inter\xc3\xa8s per tenir un patr\xc3\xb3 per a guardar el bestiar i fer d\'altres feines. "Afranio", despr\xc3\xa9s d\'insistir que li havien donat el lloc, va ser acceptat treballant dos dies de prova (1 i 2 d\'octubre). All\xc3\xad va passar nou mesos com criat de la casa. A continuaci\xc3\xb3 va passar a treballar en una casa en altra parr\xc3\xb2quia de Bobor\xc3\xa1s, on va passar un any. Despr\xc3\xa9s de dos intents frustrats, va assolir passar a Portugal, on va tractar amb un pastor perqu\xc3\xa8 li fes les gestions per al seu trasllat a Porto. Com que la policia estava altra vegada sobre els seus passos, un home que ja havia ajudat a passar la frontera a altres refugiats es va comprometre a ajudar-lo, ja que el pastor l\'hagu\xc3\xa9s entregat als agents d\'Oliveira Salazar. Es va amagar en una cova de la Serra da Peneda, ja a Portugal, on va passar un mes. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 va arribar definitivament a Porto on va passar alguns mesos, i despr\xc3\xa9s va anar a Lisboa. Va embarcar cap a Casablanca i d\'all\xc3\xad a Buenos Aires en el Lipari. A Buenos Aires va ser rebut com un s\xc3\xadmbol del triomf de la resist\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nExili\n_START_PARAGRAPH_\nUna vegada a Am\xc3\xa8rica Alonso R\xc3\xados va participar del galleguisme de l\'exili. En 1944 els \xc3\xbanics diputats galleguistes refugiats a Am\xc3\xa8rica (\xc3\xa9s a dir, Alonso R\xc3\xados, Castelao, Elpidio Villaverde i Ram\xc3\xb3n Su\xc3\xa1rez Picallo) van fundar a Montevideo el Consell de Gal\xc3\xadcia, la presid\xc3\xa8ncia del qual ocup\xc3\xa0 Castelao i del que Alonso R\xc3\xados va ser secretari i, despr\xc3\xa9s de la mort de Castelao en 1950, president. Tamb\xc3\xa9 va representar Gal\xc3\xadcia al Pacte Galeusca de 1944._NEWLINE_Durant els \xc3\xbaltims anys de la seva vida, Alonso R\xc3\xados va continuar participant activament en totes les activitats galleguistes de la col\xc2\xb7lectivitat gallega a l\'Argentina, fins a la seva mort en 1980.'