b'\n_START_ARTICLE_\nThe King and I (musical)\n_START_SECTION_\nRerefons hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1861, Mongkut, rei de Siam, va escriure al seu agent a Singapur, Tan Kim Ching, perqu\xc3\xa8 li trob\xc3\xa9s una institutriu per als pr\xc3\xadnceps i infants reials. En aquells moments, la comunitat brit\xc3\xa0nica de Singapur era petita i l\'elegida va ser una nouvinguda, Anna Leonowens, que dirigia una llar d\'infants a la col\xc3\xb2nia. Leonowens era filla d\'un soldat de l\'Ex\xc3\xa8rcit Indi i v\xc3\xaddua d\'un clergue i d\'un propietari d\'hotel, i havia arribat a Singapur dos anys abans, afirmant ser la v\xc3\xaddua d\'un oficial i explicant que la seva fosca aparen\xc3\xa7a era a causa del seu origen gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s. Durant la seva vida aquesta impostura no va ser advertida._NEWLINE_Leonowens envi\xc3\xa0 la seva filla, Avis, a estudiar a Anglaterra amb l\'esperan\xc3\xa7a que fos la dama que ella volia ser i s\'embarc\xc3\xa0 dest\xc3\xad a Bangkok amb el seu fill de 5 anys, Louis, a bord del Chao Prya, comandat pel capit\xc3\xa0 Orton. El rei Mongkut havia tingut missioneres locals com a institutrius dels seus fills que aprofitaren l\'oportunitat per fer proselitisme religi\xc3\xb3s, i per aix\xc3\xb2 contract\xc3\xa0 la dama anglesa. Leonowens inicialment deman\xc3\xa0 $150 mensuals en moneda de Singapur. Una segona demanda de Leonowens, la de viure a la comunitat missionera \xe2\x80\x94o a prop\xe2\x80\x94 per tenir companyia occidental, causaren suspic\xc3\xa0cies a Mongkut, que li remarc\xc3\xa0 en una carta: "no ens calen professors de cristianisme, car ja en tenim, d\'aquests". El rei Mongkut i Leonowens van arribar a un acord: $100 mensuals i una resid\xc3\xa8ncia propera al palau reial. En aquells moments els carrers de Bangkok eren canals, i Mongkut no volia haver d\'encarregar-se del transport diari de la professora. La fam\xc3\xadlia Leonowens temporalment van viure com a convidats del primer ministre de Mongkut, i despr\xc3\xa9s que la primera casa es fes malb\xc3\xa9, la fam\xc3\xadlia es trasllad\xc3\xa0 a una casa de maons (les cases de fusta es malmetien molt r\xc3\xa0pidament pel clima de Bangkok), al mateix costat del riu que el palau i a poca dist\xc3\xa0ncia._NEWLINE_El rei Mongkot tenia 57 anys el 1861. Durant mitja vida havia estat monjo budista i havia demostrat ser un estudi\xc3\xb3s capa\xc3\xa7 i fundador d\'un nou orde de budisme i un temple a Bangkok (pagat per son germ\xc3\xa0, el rei Jessadabodindra). Quan Jessadabodindra va morir el 1850, Mongkut esdevingu\xc3\xa9 rei. Durant el per\xc3\xadode de devoci\xc3\xb3, Mongkut havia adquirit un estil de vida asc\xc3\xa8tic i un gran enteniment dels idiomes occidentals. Mongkut puj\xc3\xa0 al tron en un moment en qu\xc3\xa8 diversos pa\xc3\xafsos occidentals, aix\xc3\xad com comerciants americans, lluitaven pel domini del sud-est asi\xc3\xa0tic; i els seus plans (que acabarien tenint \xc3\xa8xit) per mantenir Siam com un estat independent comportaven que els seus hereus i l\'harem es familiaritzessin amb les maneres occidentals.\n_START_SECTION_\nI acte\n_START_PARAGRAPH_\nBangkok, Siam. 1862. Una mestra d\'escola v\xc3\xaddua i amb molta voluntat, Anna Leonowens, arriba a petici\xc3\xb3 del rei de Siam perqu\xc3\xa8 faci de professora dels seus fills. Louis, el fill petit d\'Anna, t\xc3\xa9 por davant l\'aspecte sever del Kralahome, el primer ministre del rei, per\xc3\xb2 Anna es nega a sentir-se intimidada ("I Whistle A Happy Tune"). El Kralahome ha vingut per escortar-la fins a palau, on s\'espera que ella visqui; \xc3\xa9s un incompliment del contracte d\'Anna, segons el qual ella havia de disposar d\'una casa pr\xc3\xb2pia. Es planteja de tornar a Singapur a bord del mateix vaixell que l\'ha portat fins all\xc3\xa0, per\xc3\xb2 finalment desembarca amb Louis i el Kralahome._NEWLINE_Passen diverses setmanes durant les quals Anna i Louis estan confinats en les seves cambres a palau. El rei rep un regal del rei de Birm\xc3\xa0nia: una esclava molt maca anomenada Tuptim, perqu\xc3\xa8 sigui una de les seves esposes. L\'ha acompanyada Lun Tha, inicialment per copiar el disseny d\'un temple, per\xc3\xb2 tots dos estan molt enamorats. Tuptim queda sola, i declara que el rei pot posseir-la, per\xc3\xb2 que mai no tindr\xc3\xa0 el seu cor ("My Lord and Master"). El rei concedeix a Anna la seva primera audi\xc3\xa8ncia. La professora \xc3\xa9s part del seu pla per a la modernitzaci\xc3\xb3 de Siam i queda impressionat en adonar-se que ella ja ho sap. Anna se li queixa de la manca de casa, per\xc3\xb2 no li fa gens de cas i li ordena que parli amb les seves esposes, les quals s\'hi resultaran interessades, i ella esmenta el seu marit, Tom ("Hello, Young Lovers"). El rei li presenta els que seran els seus pupils: Anna ha de fer classes als pr\xc3\xadnceps i princeses, unes quantes dotzenes de criatures que entren en process\xc3\xb3 ("March of the Royal Siamese Children"). Anna queda encantada amb la mainada i la formalitat es desf\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la cerim\xc3\xb2nia quan la canalla es llancen al voltant d\'ella._NEWLINE_Anna no es rendeix en la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la casa i ensenya als nens proverbis i can\xc3\xa7ons que lloen les virtuts de la vida casolana, davant la irritaci\xc3\xb3 del rei, el qual ja t\xc3\xa9 prou preocupacions com per a haver de barallar-se amb la professora, i es pregunta per qu\xc3\xa8 el m\xc3\xb3n ha esdevingut tan complicat ("A Puzzlement"). La mainada i les mullers treballen intensament aprenent angl\xc3\xa8s ("The Royal Bangkok Academy"), i queden sorpresos quan veuen en un mapa com \xc3\xa9s de petit Siam en comparaci\xc3\xb3 amb el m\xc3\xb3n sencer ("Getting to Know You"). Hi ha un esvalot quan el pr\xc3\xadncep hereu Chulalongkorn, es nega a creure\'s el mapa, i el rei entra en una classe amb un gran xivarri. Ordena als nens que obeeixin la mestra, per\xc3\xb2 lamenta les classes que fa sobre la "llar". Aleshores Anna insisteix en el que diu el seu contracte, i amena\xc3\xa7a el rei d\'abandonar Siam, encara que dolgui als nens i a les esposes. El rei li ordena obeir, car \xc3\xa9s "la seva serventa"; ella repudia el terme i se\'n va. Aleshores el rei, a contracor, desmunta l\'escola i tamb\xc3\xa9 se\'n va. Lun Tha s\'apropa a Tuptim, i reflexiona sobre la impossibilitat del seu amor ("We Kiss in a Shadow")._NEWLINE_A la cambra, Anna rememora la confrontaci\xc3\xb3 amb el rei, cada cop m\xc3\xa9s airada ("Shall I Tell You What I Think of You?"). Lady Thiang, la principal esposa del rei, diu a Anna que el rei est\xc3\xa0 preocupat per les not\xc3\xadcies que diuen els brit\xc3\xa0nics el consideren un b\xc3\xa0rbar, i que volen convertir Siam en un protectorat. Anna queda sorpresa per les acusacions (el rei practica la polig\xc3\xa0mia, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s un b\xc3\xa0rbar), per\xc3\xb2 dubta de veure\'l despr\xc3\xa9s de la disputa que han tingut. Lady Thiang la conven\xc3\xa7 que el rei mereix suport ("Something Wonderful"). Anna va a veure\'l i el troba fris\xc3\xb3s per reconciliar-se, i ella, malgrat tot el que s\'ha esdevingut, accepta de fer les paus. El rei li parla dels al\xc2\xb7legats dels brit\xc3\xa0nics i li fa saber que han enviat un ambaixador a Bangkok per avaluar la situaci\xc3\xb3. Anna diu que "suposa" (fa servir aquest verb perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica manera amb qu\xc3\xa8 el rei accepta consells) que el rei rebr\xc3\xa0 l\'ambaixador en un estil europeu i que les esposes vestiran a la manera europea. Tutptim ha estat escrivint una obra basada en La cabana de l\'oncle Tom, que podria representar-se als convidats. Els brit\xc3\xa0nics anuncien l\'arribada molt abans del que a la cort pensaven, i Anna i les esposes es passen la nit treballant perqu\xc3\xa8 tot estigui a punt. El rei reuneix tota la fam\xc3\xadlia per fer una preg\xc3\xa0ria budista per a l\'\xc3\xa8xit de l\'esdeveniment i promet davant Siddharta Gautama que Anna tindr\xc3\xa0 casa pr\xc3\xb2pia.\n_START_SECTION_\nII acte\n_START_PARAGRAPH_\nLes esposes del rei esperen l\'ambaixador brit\xc3\xa0nic i porten vestits europeus, que troben que les engavanyen ("Western People Funny"). Amb les presses dels preparatius resulta que no han tingut en compte la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la roba interior, i les esposes pr\xc3\xa0cticament no porten res sota els vestits. Quan l\'ambaixador brit\xc3\xa0nic, Sir Edward Ramsay, arriba i se les mira a trav\xc3\xa9s d\'un monocle, i s\'espanten perqu\xc3\xa8 els sembla que \xc3\xa9s "l\'ull del mal", s\'aixequen les faldilles per sobre el cap alhora que  fugen, per\xc3\xb2 Sir Edward \xc3\xa9s diplom\xc3\xa0tic amb l\'incident. Quan el rei se\'n va, resulta que Sir Edward \xc3\xa9s un vell amic d\'Anna, i mentre ballen en record dels vells temps, Edward li demana que torni a la societat brit\xc3\xa0nica. El rei torna i recorda irritat que el ball \xc3\xa9s per a despr\xc3\xa9s del sopar. Mentre es fan els preparatius per a la funci\xc3\xb3, Tuptim s\'esmuny un moment per trobar-se amb Lun Tha i li diu que t\xc3\xa9 un pla per fugir: ella ha d\'estar a punt per sortir despr\xc3\xa9s de la funci\xc3\xb3 ("I Have Dreamed"). Anna se\'ls troba, i ells es confien en ella ("Hello, Young Lovers", reprise). L\'obra ("Small House of Uncle Thomas") \xc3\xa9s presentada amb l\'aparen\xc3\xa7a d\'un ball tradicional siam\xc3\xa8s. Tuptin fa de narradora i dramatitza el malvat rei Simon de Legree i els esfor\xc3\xa7os de l\'esclava Eliza per obtenir la llibeetat. Eliza \xc3\xa9s salvada per Buda qui, despr\xc3\xa9s que Eliza hagi travessat miraculosament el gel perseguida pel rei Simon, fa que el gel es desglaci i ofegui el rei esclavista. El missatge antiesclavista \xc3\xa9s clar._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'obra, Sir Edward diu que l\'amena\xc3\xa7a brit\xc3\xa0nica s\'ha esva\xc3\xaft. El rei, per\xc3\xb2, est\xc3\xa0 distret per l\'obra i perqu\xc3\xa8 est\xc3\xa0 enutjat amb Tuptim. Sir Edward se\'n va, i Anna i el rei expressen la satisfacci\xc3\xb3 per com ha anat la vetllada. Aleshores ell li regala un anell. La policia secreta informa que Tuptim ha desaparegut. El rei s\'adona que Anna sap alguna cosa; ella eludeix la seva pregunta indicant-li que no hauria d\'amo\xc3\xafnar-s\'hi: Tuptim simplement \xc3\xa9s una dona m\xc3\xa9s per a ell. El rei est\xc3\xa0 encantat i Anna finalment est\xc3\xa0 entenent la perspectiva siamesa. Aleshores ella intenta explicar-li el festeig occidental, i li explica el que \xc3\xa9s per a una dona un ball de gala ("Shall We Dance?"). Ell li demana que l\'ensenyi a ballar, i el ball \xc3\xa9s interromput pel Kralahome. Tuptim ha estat capturada, i segueixen buscant Lun Tha. El rei est\xc3\xa0 decidit a interrogar i a castigar Tuptim, encara que ella nega que ella i Lun Tha siguin amants. Anna intenta dissuadir-lo, i ell mateix agafa el fuet per posar a prova l\'autoritat que t\xc3\xa9. Sota la mirada d\'Anna, per\xc3\xb2, \xc3\xa9s incapa\xc3\xa7 de fer-lo servir. Lun Tha ha estat trobat mort, i mentre la fan fora Tuptim diu xisclant que vol unir-se amb ell a la mort. Anna torna l\'anell al Kralahome i ambd\xc3\xb3s expressen l\'opini\xc3\xb3 que tant de bo Anna mai no hagu\xc3\xa9s anat a Siam._NEWLINE_Passen diversos mesos. Anna ha fet les maletes i est\xc3\xa0 a punt d\'embarcar-se per abandonar Siam. Chulalongkorn arriba amb una carta del rei, que no ha pogut resoldre el conflicte que el turmenta i s\'est\xc3\xa0 morint. Anna corre als peus del llit i el perdona. El rei insisteix que accepti l\'anell i la conven\xc3\xa7 perqu\xc3\xa8 es quedi per ajudar el nou rei, Chulalongkorn. El rei diu a Anna que prengui dictat del pr\xc3\xadncep, i diu al noi que doni ordres com si ja fos rei. El pr\xc3\xadncep ordena el final del costum de fer rever\xc3\xa8ncies, al qual Anna s\'havia oposat. El rei no est\xc3\xa0 d\'acord amb aquesta decisi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 l\'accepta. Mentre el pr\xc3\xadncep prescriu una salutaci\xc3\xb3 molt menys pedant per mostrar respecte al rei, el seu pare mor silenciosament. Anna s\'agenolla i sost\xc3\xa9 la m\xc3\xa0 del rei mort i la besa, mentre que les esposes i els nens s\'inclinen i fan una rever\xc3\xa8ncia, en un gest de respecte al rei vell i al nou.\n_START_SECTION_\nProducci\xc3\xb3 original de Londres\n_START_PARAGRAPH_\nLa producci\xc3\xb3 original de Londres s\'estren\xc3\xa0 el 8 d\'octubre de 1953 al Theatre Royal Drury Lane, on va ser calorosament rebuda tant per la cr\xc3\xadtica com pel p\xc3\xbablic; i es va representar en 946 ocasions. El musical va ser redirigit per Jerome Whyte. El repartiment presentava Valerie Hobson, al seu darrer paper, com Anna; Herbert Lom com el rei, i Muriel Smith com Lady Thiang. Martin Benson interpret\xc3\xa0 el Kralahome, paper que reprendria a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Eve Lister va substituir Hobson, i George Pastell substitu\xc3\xad Lom.\n_START_SECTION_\nPrimers revivals\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer revival a Nova York va ser fet per la New York City Center Light Opera Company entre abril i maig de 1956 durant tres setmanes, protagonitzat per Jan Clayton i Zachary Scott i dirigit per John Fearnley, amb la coreografia de Jerome Robbins readaptada per June Graham. Muriel Smith va tornar a fer el seu paper de Lady Thiang, i Patrick Adiarte repet\xc3\xad el seu paper de Chulalongkorn. La companyia present\xc3\xa0 el musical de nou al maig de 1960 amb Barbara Cook i Farley Granger, de nou dirigits per John Fearnley; Joy Clements interpret\xc3\xa0 Tuptim, i Anita Darian va ser Lady Thiang. City Center present\xc3\xa0 de nou el musical al juny de 1963 amb Eileen Brennan i Manolo Fabregas, dirigits per Fearnley. Clements i Darian van repetir com Tuptim i Thiang. Michael Kermoyan interpret\xc3\xa0 el rei amb Constance Towers a la darrera producci\xc3\xb3 feta per la City Center Light Opera per tres setmanes al maig de 1968. Anita Darian de nou interpret\xc3\xa0 Lady Thiang. Per a totes aquestes produccions, la coreografia de Robbins va ser reprodu\xc3\xafda per Yuriko, que havia interpretat Eliza a la producci\xc3\xb3 original de Broadway, repetint el paper a les produccions del City Center._NEWLINE_El Music Theatre del Lincoln Center, amb Rodgers com a productor, estren\xc3\xa0 el musical al juliol de 1964 al New York State Theatre, protagonitzada per Ris\xc3\xab Stevens i Darren McGavin, i amb Michael Kermoyan com el Kralahome. Tuptim i Thiang van ser interpretats per Lee Venora i Patricia Neway. El vestuari era d\'Irene Sharaff, que ja havia dissenyat el vestuari de la producci\xc3\xb3 original i la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Va ser dirigida per Edward Greenberg, i Yuriko torn\xc3\xa0 a reproduir la producci\xc3\xb3 de Robbins. Aquesta va ser la primera producci\xc3\xb3 del Music Theatre, i es represent\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s durant cinc setmanes._NEWLINE_The King and I torn\xc3\xa0 a estrenar-se a l\'Adelphi Theatre de Londres el 10 d\'octubre de 1973 i se\'n van representar 260 funcions, amb Sally Ann Howes com Anna i Peter Wyngarde com el rei. Roger Redfarn va dirigir-la, i Sheila O\'Neil va coreografiar-la. La producci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 al juny de 1973 amb una gira per Anglaterra. Va tenir gires variades, i tanc\xc3\xa0 el 25 de maig de 1974.\n_START_SECTION_\nBrynner torna al paper\n_START_PARAGRAPH_\nA inicis de 1976, Brynner reb\xc3\xa9 una oferta dels productors Lee Gruber i Shelly Gross per protagonitzar un revival de The King and I. Brynner arrib\xc3\xa0 a un acord amb ells i pass\xc3\xa0 durant molt de temps d\'inicis de 1976 preparant el paper que havia creat. La gira nacional pels Estats Units de The King and I s\'estren\xc3\xa0 el 26 de juliol de 1976 a Los Angeles, amb Constance Towers reprenent el seu paper d\'Anna. La nit de l\'estrena, Brynner patia de laringitis i va haver de moure els llavis mentre el seu fill Rock cantava el personatge des del fossar de l\'orquestra. La producci\xc3\xb3 viatj\xc3\xa0 pels Estats Units i va esgotar les entrades a totes les ciutats on anava, fins que estren\xc3\xa0 a l\'Uris Theatre de Nova York el 2 de maig de 1977. La producci\xc3\xb3 present\xc3\xa0 Martin Vidnovic com Lun Tha, i Susan Kikuchi ball\xc3\xa0 el paper d\'Eliza, recreant el paper que la seva mare, Yuriko, havia creat. June Angela interpret\xc3\xa0 Tuptim. Yuriko, a m\xc3\xa9s, dirig\xc3\xad la producci\xc3\xb3 i recre\xc3\xa0 la coreografia de Robbins. Michael Kermoyan torn\xc3\xa0 a interpretar el Kralalome, i Rebecca West ball\xc3\xa0 el paper de Simon de Legree. Sharaff disseny\xc3\xa0 de nou el vestuari. Angela Lansbury substitu\xc3\xad a Towers, i Kermoyan substitu\xc3\xad a Brynner durant tres setmanes; i es represent\xc3\xa0 en 696 funcions durant gaireb\xc3\xa9 dos anys._NEWLINE_Brynner insist\xc3\xad que es fessin remodelacions a l\'Uris Theatre abans d\'actuar all\xc3\xa0, afirmant que abans que comencessin els treballs, l\'Uris semblava "un urinari p\xc3\xbablic". Brynner, que havia de passar una bona part del seu temps al teatre, insist\xc3\xad que els vestuaris estiguessin a la seva satisfacci\xc3\xb3. D\'acord amb el seu bi\xc3\xb2graf Michelangelo Capua, durant anys els que actuaven a l\'Uris agra\xc3\xafren Brynner per tenir unes instal\xc2\xb7lacions netes darrere l\'escenari. La gira va estendre\'s durant 1979, despr\xc3\xa9s de l\'estada a Nova York, amb Towers com a Anna. _NEWLINE_La producci\xc3\xb3 s\'estren\xc3\xa0 al London Palladium del West End el 12 de juny de 1979, i va vendre anticipadament les entrades fins a l\'octubre, la qual cosa la va convertir en la que va aconseguir la major venda anticipada a Anglaterra a la hist\xc3\xb2ria. Brynner afirm\xc3\xa0 que "no \xc3\xa9s una obra de teatre, \xc3\xa9s tot un esdeveniment". Virginia McKenna la protagonitz\xc3\xa0 com a Anna, i va guanyar un Premi Olivier per la seva actuaci\xc3\xb3. June Angela repet\xc3\xad com a Tuptim, i John Bennett va ser el Kralahome. Va representar-se fins al 27 de setembre de 1980._NEWLINE_Brynner nom\xc3\xa9s va descansar uns mesos despr\xc3\xa9s que finalitz\xc3\xa9s l\'estada a Londres per tornar a interpretar el personatge des d\'inicis de 1981 en una nova gira pels Estats Units amb la mateixa producci\xc3\xb3, que torn\xc3\xa0 a acabar a Broadway. La gira tenia a Mary Beth Peil com Anna, Patricia Welch com a Tuptim i Irma-Estel LaGuerre com a Lady Thiang. El 13 de setembre de 1983, a Los Angeles, Brynner celebr\xc3\xa0 la seva funci\xc3\xb3 4.000 en la qual interpretava el seu paper del rei; i aquell mateix dia se li diagnostic\xc3\xa0 un c\xc3\xa0ncer de pulm\xc3\xb3 terminal. La gira arrib\xc3\xa0 a Broadway el gener de 1985, i es va representar en 191 funcions al Broadway Theatre amb Peil com a Anna, Welch com a Tuptim i LaGuerre com a Thiang, abans d\'acabar amb un espectacle especial el diumenge 30 de juny de 1985 en honor a Brynner. Durant la darrera estada de Brynner, la part d\'Eliza va ser interpretada per la seva quarta esposa, Kathy Lee Brynner. Va ser dirigida per Mitch Leigh, i la coreografia de Robbins va ser reprodu\xc3\xafda per Rebecca West, que tamb\xc3\xa9 ball\xc3\xa0 el paper de Simon de Legree, com havia fet al Uris al 1977. Brynner va rebre un Tony Especial pel seu paper com a rei. D\'acord amb Theodore Chapin, president de la Rodgers & Hammerstein Organization, "en aquells moments Brynner havia realitzat la seva 4.625 i darrera interpretaci\xc3\xb3 a Nova York; i ni es mencionava ni apareixia a les fotografies de la fa\xc3\xa7ana del teatre l\'actriu que interpretava Mrs. Anna". Chapin tamb\xc3\xa9 fa menci\xc3\xb3 al fet que Piel va ser nominada merescudament al Tony com a Millor Actriu de Repartiment de Musical com a Anna, una mostra de fins a quin punt Brynner s\'havia fet seva l\'obra. Brynner va morir quatre mesos despr\xc3\xa9s del final de l\'obra, el 10 d\'octubre de 1985.\n_START_SECTION_\nDe 1991 al 2001\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera gran producci\xc3\xb3 que abandon\xc3\xa0 la posada en escena original va ser la dirigida a Austr\xc3\xa0lia per Christopher Renshaw el 1991, protagonitzada per Hayley Mills com a Anna. La producci\xc3\xb3 tenia una escenografia siamesa m\xc3\xa9s sinistre, una Anna menys elegant per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s i un rei m\xc3\xa9s jove (Tony Marinyo). L\'atracci\xc3\xb3 entre el rei i Anna era expl\xc3\xadcita; i Renshaw tamb\xc3\xa9 se centr\xc3\xa0 en els elements espirituals de l\'obra i va demanar als core\xc3\xb2grafs Lar Lubovitch i Jerome Robbins que creessin un ballet "espiritual" per a l\'entrada del rei al primer acte; i una process\xc3\xb3 amb un elefant blanc per al segon acte. Renshaw afirm\xc3\xa0 que intent\xc3\xa0 adaptar el musical al punt de vista oriental, car als 50, "l\'orientalisme era vist com quelcom ex\xc3\xb2tic m\xc3\xa9s que no pas una comprensi\xc3\xb3 aut\xc3\xa8ntica d\'una cultura particular... Des de llavors hi ha hagut una major comprensi\xc3\xb3 i respecte."_NEWLINE_La producci\xc3\xb3 es trasllad\xc3\xa0 a Broadway i es va representar 781 vegades.   S\'estren\xc3\xa0 l\'11 d\'abril de 1996 al Neil Simon Theatre, protagonitzada per Lou Diamond Phillips com a rei i Donna Murphy com a Anna (que guany\xc3\xa0 un Premi Tony per la seva actuaci\xc3\xb3),  amb Randall Duk Kim com el Kralaholme, Jose Llana com Lun Tha, Joohee Choi com  Tuptim i Taewon Kim com Lady Thiang. La producci\xc3\xb3 guany\xc3\xa0 el Premi Drama Desk pel Revival M\xc3\xa9s Destacat i va ser nominada a 8 Premis Tony, dels quals en guany\xc3\xa0 5 (incloent-hi el de Millor Revival). Tant el llibret com la partitura van ser revisats i adaptats. D\'acord amb Renshaw, "els vermells i els daurats eren molt m\xc3\xa9s inspirats que el que v\xc3\xa0rem veure al Gran Palau de Bangkok". L\'escenari estava dividit per columnes d\'elefants, i un gran Buda maragda dominava el primer acte. Renshaw tamb\xc3\xa9 deman\xc3\xa0 a l\'equip creatiu que enllacessin centenars d\'elefants al seu treball: "L\'elefant \xc3\xa9s vist com una criatura molt santa. A Tail\xc3\xa0ndia creuen que l\'esperit de Buda sovint resideix en la forma d\'un elefant".  El paper d\'Anna tamb\xc3\xa9 va ser interpretat per Marie Osmond i per Faith Prince. La producci\xc3\xb3 inici\xc3\xa0 una gira pels Estats Units amb Osmond i Victor Talmadge; i entre les Annes de la gira hi va haver Sandy Duncan, Stefanie Powers i Maureen McGovern._NEWLINE_El 3 de maig del 2000 s\'estren\xc3\xa0 al London Palladium una producci\xc3\xb3 basada en el revival de Broadway, tamb\xc3\xa9 dirigida per Renshaw i coreografiada per Lubovitch, i amb els dissenys de Kirk i Thomson.  S\'inform\xc3\xa0 que va ingressar \xc2\xa38 milions en vendes avan\xc3\xa7ades d\'entrades.   El repartiment inclo\xc3\xafa Elaine Paige com a Anna i Jason Scott Lee com el Rei, amb Sean Ghazi com Luan Tha i Saeed Jaffrey com el Kralahome.  Lady Thiang de nou va ser interpretada per Taewon Kim, de qui The Observer va escriure: "el seu \'Something Wonderful\', simplement va ser aix\xc3\xad".  Durant la temporada, Lee va ser substitu\xc3\xaft com el rei per Paul Nakauchi. Al maig del 2001, Josie Lawrence comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a interpretar el paper. L\'espectacle tanc\xc3\xa0 el 5 de gener del 2002.\n_START_SECTION_\nDel 2004 al present\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2004 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una nova gira pels Estats Units, dirigida per Baayork Lee (que va apar\xc3\xa8ixer a la producci\xc3\xb3 original amb nom\xc3\xa9s 5 anys), reproduint el muntatge original. Sandy Duncan va interpretar Anna de nou, mentre que Martin Vidnovic interpret\xc3\xa0 el rei (havia interpretat Lun Tha a la producci\xc3\xb3 de Broadway de 1977 i dobl\xc3\xa0 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula animada del 1999). Stefanie Powers rellev\xc3\xa0 Duncan durant el 2005.  Jeremy Sams dirig\xc3\xad una versi\xc3\xb3 del musical interpretada al juny del 2009 al Royal Albert Hall, protagonitzada per Maria Friedman and Daniel Dae Kim._NEWLINE_The King and I segueix sent una elecci\xc3\xb3 popular al m\xc3\xb3n del teatre aficionat.\n_START_SECTION_\nTractament musical\n_START_PARAGRAPH_\nA la seva m\xc3\xbasica, Rodgers intern\xc3\xa0 donar un aire asi\xc3\xa0tic a les seves can\xc3\xa7ons. Es veu principalment als darrers instants de "A Puzzlement", la melodia de flauta que emmarca "We Kiss in a Shadow", i els acords ex\xc3\xb2tics 6/2 que donen forma a "My Lord and Master". Gran part de la m\xc3\xbasica asi\xc3\xa0tica qued\xc3\xa0 per a la m\xc3\xbasica incidental. La m\xc3\xbasica per "The Small House of Uncle Thomas" majorit\xc3\xa0riament no va ser escrita per Rodgers, sin\xc3\xb3 per l\'arranjador de la m\xc3\xbasica de ball Trude Rittmann, tot i que hi apareixen "Hello, Young Lovers" i "A Puzzlement"._NEWLINE_Abans de Rodgers i Hammerstein, el comp\xc3\xa0s AABA per can\xc3\xa7ons havia esdevingut est\xc3\xa0ndard, per\xc3\xb2 ho variaren a diverses de les can\xc3\xa7ons de The King and I. "I Have Dreamed" \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 una repetici\xc3\xb3 cont\xc3\xadnua de variacions del mateix tema, fins al final, quan es culmina amb una altra melodia. Les cinc primeres notes (un triplet i dos quarter notes) de "Getting To Know You" tamb\xc3\xa9 porten la melodia per la tonada. D\'acord amb Mordden, aquest rebuig d\'acceptar les formes convencionals \xc3\xa9s un motiu "why their frequently heard scores never lose their appeal.  They attend to situation and they unveil character, but also, they surprise you."_NEWLINE_D\'acord amb el bi\xc3\xb2graf de Rodgers William Hyland, la banda sonora de The King and I est\xc3\xa0 molt m\xc3\xa9s lligada a l\'acci\xc3\xb3 que la de South Pacific, "que est\xc3\xa0 formada simplement de can\xc3\xa7ons per entretenir."  Per exemple, a la primera can\xc3\xa7\xc3\xb3 mostra el temor d\'Anna d\'entrar a una terra estranya amb el seu fill petit, per\xc3\xb2 la feli\xc3\xa7 melodia tamb\xc3\xa9 expressa la seva decisi\xc3\xb3 a mantenir l\'\xc3\xa0nim alt.  Hyland tamb\xc3\xa9 cita "Hello, Young Lovers", una balada arquet\xc3\xadpica de Rodgerds: simple, amb nom\xc3\xa9s dos acords als primers vuit compassos, per\xc3\xb2 movent-se amb franquesa.\n_START_SECTION_\nEnregistraments\n_START_PARAGRAPH_\nL\'enregistrament del repartiment original de Broadway va ser publicat per Decca Records. Mentre que John Kenrick l\'admira per les actuacions de la parella secund\xc3\xa0ria, Larry Douglas i Doretta Morrow, i per la tendresa de l\'actuaci\xc3\xb3 de Lawrence, assenyala que "Shall We Dance" va ser retallada, i que no hi ha veus infantils (el cor de "Getting to Know You" va ser fet per adults).  Hischak comenta que a l\'enregistrament de la versi\xc3\xb3 de Londres, la veu de Valerie Hobsonno \xc3\xa9s m\xc3\xa9s potent que la de Lawrence i que el millor \xc3\xa9s la versi\xc3\xb3 de "Something Wonderful", cantada per Muriel Smith, en un disc amb massa talls. Diu que les can\xc3\xa7ons d\'Anna estan "ben resoltes" per Marni Nixon a la versi\xc3\xb3 de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula i jutja l\'enregistrament com a vocalment satisfactori. Kenrick el descriu com un "calaix de sastre" que inclou diverses can\xc3\xa7ons que van ser eliminades de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Aplaudeix Nixon, per\xc3\xb2 el repartiment secundari no li fa el pes, i suggereix veure la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula per la seva esplendor visual._NEWLINE_Kenrick recomana l\'enregistrament del repartiment del Lincoln Center de 1964 (la primera vegada en qu\xc3\xa8 s\'enregistr\xc3\xa0  "The Small House of Uncle Thomas"), remarcant les actuacions de Ris\xc3\xab Stevens com Anna i Patricia Neway com Lady Thiang.  Com que aquesta inclusi\xc3\xb3 era especialment notable, i la tecnologia dels LP limitaven la seva extensi\xc3\xb3 a nom\xc3\xa9s 50 minuts, la inclusi\xc3\xb3 del ballet comportava l\'exclusi\xc3\xb3 d\'altres n\xc3\xbameros. Kenrick tamb\xc3\xa9 lloa l\'enregistrament del revival de 1977, jutjant-lo com la millor actuaci\xc3\xb3 de Brynner, qualificant de "gran" a Towers, i a Martin Vidnovic, June Angela i a la resta del repartiment secundari com a "fabulosos", tot i que lamentava l\'omissi\xc3\xb3 del ballet. Hischak diu que alguns poden preferir a Brynner als seus primers enregistraments, quan era "m\xc3\xa9s vibrants". Kenrick recomana l\'enregistrament d\'Angel de 1992, amb Julie Andrews com a Anna, afirmant que \xc3\xa9s "pura m\xc3\xa0gia" en un paper que mai no va interpretar en escena.   L\'enregistrament del revival de Broadway de 1996 va ser aplaudit per Kenrick per l\'actuaci\xc3\xb3 de les seves dues estrelles, afirmant que Lou Diamond Phillips \xc3\xa9s "aquella raresa, un Rei que est\xc3\xa0 lliure de l\'ombra de Brynner".  Hischak troba que la banda sonora de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula animada de 1999 amb Christiane Noll com a Anna i Martin Vidnovic com el Rei, aix\xc3\xad com Barbra Streisand cantant alguns temes, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s lloable que la mateixa pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula,  mentre que l\'\xc3\xbanic \xc3\xbas d\'aquell CD \xc3\xa9s com a coaster.'