b'\n_START_ARTICLE_\nTeatre de Pompeu\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Teatre de Pompeu estava al Camp de Mart, una mica al nord-est del circ Flamini. La seva situaci\xc3\xb3 consta al pl\xc3\xa0nol Forma Urbis.\n_START_SECTION_\nCreaci\xc3\xb3 del teatre\n_START_PARAGRAPH_\nAquest teatre fou manat construir per Pompeu entre els anys 61 aC, any del seu tercer triomf i el 55 aC, any del seu segon consolat. Estava al cim de la seva carrera pol\xc3\xadtica i era molt estimat per les seves nombroses vict\xc3\xb2ries militars, especialment la derrota de Mitridates._NEWLINE_Pompeu desitjava que la ciutat de Roma tingu\xc3\xa9s un teatre fet de pedra (theatrum marmoreum), en substituci\xc3\xb3 de les construccions provisionals de fusta que s\'havien fet fins al moment. De fet hi havia una llei que prohibia la construcci\xc3\xb3 de teatres permanents a Roma. Es tenia el concepte que el teatre era un espectacle sagrat, consagrat als d\xc3\xa9us i, per tant, nom\xc3\xa9s calia fer un recinte que es mantingu\xc3\xa9s al\xc3\xa7at mentre durava la representaci\xc3\xb3. A Gr\xc3\xa8cia, per\xc3\xb2, els teatres eren de pedra, Pompeu els havia vist en les seves campanyes militars i el senat no es va voler oposar al desig del seu heroi. A m\xc3\xa9s, per no trencar la tradici\xc3\xb3 del sagrat, Pompeu va fer construir un altar a Venus en un lloc destacat de l\'edifici. Es podia considerar llavors la c\xc3\xa0vea del teatre com a una mena d\'exedra que precedia l\'acc\xc3\xa9s a un temple._NEWLINE_La inauguraci\xc3\xb3 del teatre va ser probablement l\'any 55 aC, encara que el temple fou consagrat el 12 d\'agost del 52 aC.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSembla que per a la seva construcci\xc3\xb3 es van inspirar en el teatre de Mitilene. Tenia una capacitat per acollir a 20.000 espectadors,  mesurava 150 m de di\xc3\xa0metre i tenia una al\xc3\xa7ada de 36 m. La c\xc3\xa0vea estava completada per un espai esc\xc3\xa8nic tancat per un mur monumental ricament decorat amb diversos nivells de columnes, al llarg de 90 metres; un model universalment adoptat en totes les construccions de teatres de l\'\xc3\xa8poca imperial romana._NEWLINE_Hi havia un p\xc3\xb2rtic de columnes de granit (anomenat "el P\xc3\xb2rtic de Pompeu") que s\'allargava m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del teatre, fins al carrer actualment anomenat Largo di Torre Argentina. A la fa\xc3\xa7ana hi havia tres fileres de columnes, les del nivell m\xc3\xa9s baix eren d\'estil d\xc3\xb2ric, les del mig d\'estil j\xc3\xb2nic i les del nivell superior d\'estil corinti. Al mig del p\xc3\xb2rtic hi havia una sala anomenada "la C\xc3\xbaria de Pompeu", on es van celebrar algunes reunions del senat i on Juli C\xc3\xa8sar hi va ser apunyalat al mar\xc3\xa7 de l\'any 44 aC, als peus de l\'est\xc3\xa0tua del seu antic adversari. L\'est\xc3\xa0tua de Pompeu, va ser descoberta al segle XVI i avui dia est\xc3\xa0 al Palazzo Spada.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de Pompeu\n_START_PARAGRAPH_\nAugust, el 32 aC, va manar tapiar la sala de la c\xc3\xbaria com a locus sceleratus (\xc2\xablloc male\xc3\xaft\xc2\xbb), per\xc3\xb2 va fer restaurar el teatre i va canviar de lloc l\'est\xc3\xa0tua de Pompeu, ficant-la al mig de l\'escenari. L\'any 21 dC va patir desperfectes a causa d\'un incendi i, com que no hi havia cap descendent de Pompeu que es pogu\xc3\xa9s fer c\xc3\xa0rrec de les reparacions, les va pagar l\'emperador Tiberi, el qual va afegir un arc amb el seu nom inscrit a l\'escenari. Els treballs es van acabar en temps de Cal\xc2\xb7l\xc3\xadgula i va ser Claudi qui va fer la nova inauguraci\xc3\xb3. L\'any 66 l\'emperador Ner\xc3\xb3 va fer posar tendals de roba porpra per impressionar Tiridates, el rei d\'Arm\xc3\xa8nia que visitava la ciutat._NEWLINE_El teatre es va fer servir durant tot l\'imperi, per\xc3\xb2 l\'edifici no es va utilitzar nom\xc3\xa9s per a representacions teatrals, tamb\xc3\xa9 va acollir espectacles amb animals, els anomenats venatio. Fins i tot hi ha const\xc3\xa0ncia que un dels emissaris del rei got Teodoric, al segle V, el va visitar i es desfeia en elogis descrivint la seva bellesa i grandiositat._NEWLINE_Durant l\'edat mitjana el teatre va ser espoliat, el marbre amb el qual estava revestit va servir de material de construcci\xc3\xb3 per alguns palaus dels Orsini i per l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Barbara dei Librai._NEWLINE_El lloc del teatre de Pompeu est\xc3\xa0 actualment ocupat per blocs de pisos que conserven la forma de semicercle, a la via di Grottapinta per la part interna i en els carrers via del Biscione i via dei Giubbonari pel que a la part exterior._NEWLINE_Unes restes de l\'opus reticulatum i de les voltes es conserven al subs\xc3\xb2l d\'alguns edificis ve\xc3\xafns, com el restaurant \xc2\xabPancrazio\xc2\xbb. El palau Righetti ocupa el lloc de l\'antic temple del teatre._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 resta un extrem del P\xc3\xb2rtic de Pompeu, que es pot veure a la part del darrere dels temples de l\'\xc3\xa0rea sacra de Largo di Torre Argentina.\n_START_SECTION_\nModel d\'altres teatres\n_START_PARAGRAPH_\nAquest edifici va servir de model per altres teatres concebuts seguint el mateix patr\xc3\xb3: un hemicicle sobre voltes i murs radials. A la mateixa ciutat, es va fer el Teatre de Marcel (30 aC) i m\xc3\xa9s tard el m\xc3\xa9s modest Teatre de Balb (13 aC), tots al mateix districte i a poca dist\xc3\xa0ncia entre ells._NEWLINE_En \xc3\xa8poca imperial es va construir l\'od\xc3\xa8on de Domici\xc3\xa0 (finals del segle I) i un ef\xc3\xadmer teatre de Traj\xc3\xa0 (inicis del segle II), igualment al Camp de Mart, per\xc3\xb2 que va ser enderrocat durant el govern d\'Adri\xc3\xa0.'