b'\n_START_ARTICLE_\nBertrand Piccard\n_START_SECTION_\nAntecedents familiars\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu avi, Auguste Piccard, f\xc3\xadsic especialitzat en raigs c\xc3\xb2smics, va ser la primera persona, el 1931, en arribar a l\'estratosfera, a m\xc3\xa9s de 15 quil\xc3\xb2metres d\'altura, en globus aerost\xc3\xa0tic. Durant la seva infancia, en la d\xc3\xa8cada de 1960, Bertrand Piccard va viure a Florida, on el seu pare, Jacques Piccard, que havia dissenyat i provat batiscafs per a l\'exploraci\xc3\xb3 en aig\xc3\xbces profundes, aconseguint baixar fins a 11.000 metres de profunditat, treballava per al grup Grumman encarregat de dur a terme el m\xc3\xb2dul lunar del programa Apol\xc2\xb7lo. Wernher von Braun, un gran admirador d\'Auguste Piccard des de la inf\xc3\xa0ncia, es va convertir en un amic de la fam\xc3\xadlia Piccard, i durant els enlairaments de coets Saturn V de les missions Apol\xc2\xb7lo 7 al 12, va permetre al jove Piccard assistir en directe als seus llan\xc3\xa7aments. Aix\xc3\xad, el mateix 16 de juliol de 1969, Piccard, amb nom\xc3\xa9s 11 anys, va poder seguir en directe des de Cap Canaveral el llan\xc3\xa7ament de l\'Apol\xc2\xb7lo 11, que tres dies despr\xc3\xa9s permetria l\'arribada dels primers \xc3\xa9ssers humans a la Lluna. Piccard, encara jove, es va convertir en un expert pilot d\'ala delta i, m\xc3\xa9s tard, en pilot d\'avions ultralleugers i de globus d\'aire calent.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPiccard va estudiar i va exercir la Psiquiatria, utilitzant l\'autohipnosi per gestionar situacions extremes, com les f\xc3\xb2bies, o reconduir h\xc3\xa0bits fallits en els seus pacients. Encara que es va formar com a psiquiatre i va establir una pr\xc3\xa0ctica a Lausana, va continuar dedicant una gran part del seu temps a anar amb globus. M\xc3\xa9s endavant, durant el desenvolupament de la seva activitat aeron\xc3\xa0utica tindr\xc3\xa0 oportunitat de portar a la pr\xc3\xa0ctica, en la seva pr\xc3\xb2pia experi\xc3\xa8ncia, alguns dels coneixements cient\xc3\xadfics adquirits sobre l\'autohipnosi.\n_START_SECTION_\nActivitats aeron\xc3\xa0utiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1992 Piccard i Wim Verstraeten van creuar l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic, avan\xc3\xa7ant al Transatlantic Challenge Chrysler. Posteriorment, tots dos van fer dos intents fallits per circumdar el globus: el primer, el 1997, va acabar amb una fuita de combustible que alliber\xc3\xa0 fums t\xc3\xb2xics en la seva cabina; el segon intent, un vol de 1998, amb el "Breitling Orbiter 2", va acabar en un camp d\'arr\xc3\xb2s a Myanmar (Birm\xc3\xa0nia)._NEWLINE_El 20 de mar\xc3\xa7 de 1999, juntament amb el copilot brit\xc3\xa0nic Brian Jones, van completar la primera circumnavegaci\xc3\xb3 sense escales, fent la volta al m\xc3\xb3n a bord d\'un globus aerost\xc3\xa0tic. El viatge, iniciat per Piccard i Jones l\'1 de mar\xc3\xa7 a bord del "Breitling Orbiter 3", va tenir una durada de 19 dies, 21 hores i 55 minuts. Des dels Alps su\xc3\xafssos, el globus, despr\xc3\xa9s d\'enlairar-se, va rec\xc3\xb3rrer parts d\'Europa, \xc3\x80frica, \xc3\x80sia, Am\xc3\xa8rica Central, el Pac\xc3\xadfic i l\'Atl\xc3\xa0ntic. Picard i Jones es van convertir, aix\xc3\xad, en els primers homes a aconseguir fer la volta al m\xc3\xb3n sense escales en globus, completant la seva gesta, a l\'altura de Maurit\xc3\xa0nia i aterrant al desert d\'Egipte, al sud-oest del Caire, despr\xc3\xa9s d\'un periple al voltant de la Terra de 46.759 quil\xc3\xb2metres. A la seva arribada a Ginebra van ser rebuts com a herois._NEWLINE_En els mesos previs al vol triomfal de Piccard i Jones, altres destacats personatges, com el multimilionari brit\xc3\xa0nic Richard Branson i l\'aventurer nord-americ\xc3\xa0 Steve Fossett, van fracassar en els seus intents de fer la volta al m\xc3\xb3n amb globus. Piccard i Jones es van veure obligats a obviar diverses zones d\'exclusi\xc3\xb3 a\xc3\xa8ria. No obstant aix\xc3\xb2, se\'ls va concedir perm\xc3\xads per volar sobre el sud de la Xina. El seu hist\xc3\xb2ric vol va concloure amb un aterratge segur prop de les pir\xc3\xa0mides de Gizeh, a Egipte, el 21 de mar\xc3\xa7._NEWLINE_El 2003, amb l\'enginyer su\xc3\xads i pilot Andr\xc3\xa9 Borschberg, Piccard va llan\xc3\xa7ar Solar Impulse, un projecte que tenia coma objectiu final desenvolupar i llan\xc3\xa7ar un avi\xc3\xb3 impulsat per energia solar capa\xc3\xa7 de circumnavegar el globus. El primer d\'aquests avions Solar Impulse, es va completar el 2009, i un pas important es va produir quan l\'avi\xc3\xb3, pilotat per Borschberg, va completar un vol de 26 hores sobre Su\xc3\xafssa el 7-8 de juliol del 2010, convertint-se en el primer avi\xc3\xb3 impulsat exclusivament per energia solar que va aconseguir volar tant durant el dia com a la nit. Altres fites pioners inclouen un vol internacional de Payerne, Su\xc3\xafssa, a Brussel\xc2\xb7les, B\xc3\xa8lgica, al maig del 2011 i, al juny, de Brussel\xc2\xb7les a Par\xc3\xads; i un vol transcontinental de 19 hores des de Madrid, Espanya, a Rabat, el Marroc, el 2012. Per Bertrand Piccard, per\xc3\xb2, el projecte "Solar Impulse" (patrocinat per l\'empresa qu\xc3\xadmica, Solvay, la rellotgera, Omega, i l\'entitat banc\xc3\xa0ria Deutsche Bank) pret\xc3\xa9n mostrar el que es pot aconseguir amb el desenvolupament de les modernes tecnologies aplicades a les energies renovables._NEWLINE_En 2011 va comen\xc3\xa7ar la construcci\xc3\xb3 del Solar Impulse 2, destinat a ser utilitzat en l\'intent de volar al voltant del m\xc3\xb3n. L\'avi\xc3\xb3 es va acabar en 2014. Borschberg va enlairar d\'Abu Dhabi el 9 de mar\xc3\xa7 de 2015, per iniciar la volta al m\xc3\xb3n. Piccard i Borschberg van volar en diferents etapes durant el vol. Borschberg va aterrar a Kalaeloa, Hawaii, el 3 de juliol Les bateries s\'havien reescalfat en el vol des del Jap\xc3\xb3 a Hawaii, de manera que la circumnavegaci\xc3\xb3 es va allargar fins al 2016. El Solar Impulse 2 s\'enlair\xc3\xa0 de nou el 9 de mar\xc3\xa7 de 2016, d\'Abu Dhabi. Va romandre a l\'aire durant 118 hores en el vol de Nagoya, Jap\xc3\xb3, a Kalaeloa, el vol en solitari m\xc3\xa9s llarg mai realitzat. Es va completar el seu viatge al voltant del m\xc3\xb3n el 26 de juliol, quan l\'avi\xc3\xb3 va aterrar de nou a Abu Dhabi amb Piccard als comandaments.\n_START_SECTION_\nPlans de futur\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de completar la volta al m\xc3\xb3n, Piccard vol seguir treballant amb la plataforma Solar Impulse amb la intenci\xc3\xb3 de contribuir al foment de tecnologies netes. En concret, pret\xc3\xa9n desenvolupar el projecte d\'un Solar Impulse 3, sense pilot, teledirigit, que aconsegueixi volar durant mesos, o incl\xc3\xbas anys, en l\xe2\x80\x99alta atmosfera, impulsat nom\xc3\xa9s per l\xe2\x80\x99energia solar, i que podria albergar antenes per a GSM, Wi-Fi, telecomunicacions, i altres objectes relacionats, reivindicant la seva utilitat i economia, especialment, pel que fa a les nacions en desenvolupament, que requereixen de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits.\n_START_SECTION_\nReconeixements\n_START_PARAGRAPH_\nPiccard va ser guardonat amb la Legi\xc3\xb3 d\'Honor pel govern franc\xc3\xa8s el 2001. Va ser nomenat Doctor Honoris Causa per la Universitat Cat\xc3\xb2lica de Lovaina. Tamb\xc3\xa9 ha estat distingit amb l\'Ordre Olympique, la M\xc3\xa9daille de Jeunesse et Sports (classe or), la M\xc3\xa9daille de l\xe2\x80\x99A\xc3\xa9ronautique, Oficial de l\xe2\x80\x99Ordre des Alaouites (Marroc), a m\xc3\xa9s d\'altres distincions de la Federaci\xc3\xb3 Aeron\xc3\xa0utica Internacional (FAI), de la National Geographic Society, del Club d\'Exploradors i d\'altres associacions aeron\xc3\xa0utiques, cient\xc3\xadfiques i esportives.'