b'\n_START_ARTICLE_\nLucille Clifton\n_START_SECTION_\nVida i carrera\n_START_PARAGRAPH_\nLucille Clifton (nascuda Thelma Lucille Sayles, aDepew, Nova York) va cr\xc3\xa9ixer a Buffalo, Nova York i el 1953 es va graduar al Fosdick-Masten Park High School. Va estudiar becada a l\' Universitat de Howard entre el1935 a 1955, quan va passar a estudiar a la Universitat Estatal de Nova York a Fredonia.._NEWLINE_El 1958, Lucille Sayles es va casar amb Fred James Clifton, un professor de filosofia de la Universitat a Buffalo i un escultor de cares d\'afroamericans. Lucille va treballar com a empleat de reclamacions a la Divisi\xc3\xb3 estatal d\'ocupaci\xc3\xb3 de Nova York a Buffalo (1958\xe2\x80\x9360) i entre el 1960 i el 1971 fou assistent en literatura de l\'Oficina d\'Educaci\xc3\xb3 de Washington D.C._NEWLINE_El 1966, Reed va ensenyar alguns dels poemes de Clifton  a Langston Hughes, que els va incloure dins la seva antologia The Poetry of the Negro. El 1967, els Cliftons va anar a viure a Baltimore, Maryland. El 1969 va publicar la seva primera col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de poesia, Good Times. Aquest fou llistat per The New York Times com un dels deu llibres millors de l\'any . Entre el 1971 i el 1974, Clifton fou poeta resident del Coppin State College de Baltimore. Entre el 1979 i el 1985 fou poeta laureada de l\'estat de Maryland. Entre 1982 i 1983 fou escritora visitant de l\'Escola d\'arts de la universitat de Columbia i de la Universitat George Washington. El 1984 el seu marit mor\xc3\xad de c\xc3\xa0ncer._NEWLINE_Entre el 1985 i el 1989, Clifton fou professora d\'escriptura creativa i de literatura de la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia a Santa Cruz. Fou professora distingida d\'humanitats del St. Mary\'s College de Maryland. Entre el 1995 i el 1999 fou professora visitant de la Universitat de Col\xc3\xbambia. _NEWLINE_Va morir a Baltimore el 13 de febrer de 2010.\n_START_SECTION_\nObra po\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nLucille Clifton va tra\xc3\xa7ar les arrels de la seva fam\xc3\xadlia  fins ell de Dahomey que estava situat a l\'actual Rep\xc3\xbablica de Ben\xc3\xadn.  Cita que una de les seves avantpassades fou la primera dona a ser alliberada de l\'esclavitud de Kentucky. Les nenes de la seva fam\xc3\xadlia tenien polidactilia, naixien amb un dit extra a cada m\xc3\xa0. Quan era petita se li van amputar quir\xc3\xbargicament els dos dits extres que tenia. Aquests dos dits fantasmes apareixen en la seva poesia i altres escrits.  _NEWLINE_A la d\xc3\xa8cada de 1970 va iniciar la seva s\xc3\xa8rie de llibres infantils sobre un nen negre  Some of the Days of Everett Anderson. Everett Anderson, un personatge recorrent en molts dels seus llibres, parlava en angl\xc3\xa8s afroameric\xc3\xa0 i parlava sobre problemes socials de la vida real. _NEWLINE_Alguns dels estudis sobre la vida i obra de Cliffton s\xc3\xb3n Wild Blessings: The Poetry of Lucille Clifton (2004) i Lucille Clifton: Her Life and Letters de Mary Jane Lupton (2006).\n_START_SECTION_\nTwo-Headed Woman: "homage to my hips"\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1980 Clifton va publicar "homage to my hips" (homenatge als meus melucs) en el seu llibre de poemes, Two-Headed Woman. Two-Headed Woman. Aquest obra va guanyar el premi Juniper i estava caracteritzada per un llenguatge senzill que feia tribut a la negritut i a la feminitat.  Aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de poemes tamb\xc3\xa9 marca el comen\xc3\xa7ament de l\'inter\xc3\xa8s de Clifton en parlar sobre el cos negre transgressiu. "L\'homenatge als meus malucs" estava precedit pel poema "homage to my hair" ("homenatge als meus cabells") i que actua com una obra complement\xc3\xa0ria que explora les relacions entre els homes i les dones afroamericanes per a reinventar els estereotips negatius associats amb el cos de les dones negres. "Homenatge als meus malucs" i "homenatge al meu cabell"relaten queel cos dels negres t\xc3\xa9 poders mitol\xc3\xb2gics, un recurs literari que \xc3\xa9s molt com\xc3\xba en obres d\'altres escriptores negres. Jane Campbell planteja la idea que "l\'efecte espec\xc3\xadfic de mitificar les a relacions de ra\xc3\xa7a\xe2\x80\xa6 constitueix un acte radical que convida als lectors a subvertir la mitologia racista que pateixen els negres i per reempla\xc3\xa7ar-la per una nova mitologia arrelada en la perspectiva africana." Per aix\xc3\xb2, Clifton utilitza "homenatge als meus malucs" per celebrar el cos de les dones negres com a font de poder, sexualitat, orgull, i llibertat.\n_START_SECTION_\nPremis\n_START_PARAGRAPH_\nEntre el 1970 i el 1973 Lucille Clifton va rebre una beca del National Endowment for the Arts i una beca de l\'Acad\xc3\xa8mia de poetes americans. Va rebre el premi de Charity Randall el premi Jerome J. Shestack de l\'American Poetry Review i el Premi Emmy. El 1984 el seu llibre infantil, Everett Anderson\'s Good-bye va guanyar el premi Coretta Scott King. El 1988 va esdevenir la primera escritora a tenir dos llibres de poemes finalistes del  Premi Pulitzer del mateix any. El 1991-92 va guanyar el premi Shelley Memorial, el 1996, el premi de poesia Lannan Literary i el 200 va guanyar el premi nacional del llibre en poesia. Entre el 1999 i el 2005 va servir en l\'Oficina de Concellers de l\'Acad\xc3\xa8mia de Poetes Americans. El 2007 va guanyar el premi de poesia Ruth Lilly, amb un valor de 100.000 $ i que honora un poeta viu que ha tingut un reconeixement extraordinari en tota la seva vida. Clifton va rebre la Medalla Robert Frost per la seva vida dedicada a la poesia social als Estats Units..'