b"\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa8lix, R\xc3\xa8gula i Exuperanci de Zuric\n_START_SECTION_\nHagiografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de les dades que se'n conserven semblen llegend\xc3\xa0ries i tardanes, essent la font m\xc3\xa9s antiga del segle VIII. La tradici\xc3\xb3 fa F\xc3\xa8lix i R\xc3\xa8gula germans i membres de la Legi\xc3\xb3 Tebana, comandada per sant Maurici. Eren, probablement, originaris d'Egipte i, amb la legi\xc3\xb3, destinats a Helv\xc3\xa8cia, al territori d'Agaunum, l'actual Saint-Maurice (Valais). _NEWLINE_Quan la legi\xc3\xb3 fou massacrade, els dos germans i el seu servent Exuperanci en van poder escapar i es refugiaren a Glaris (l'actual Glarus (Su\xc3\xafssa)) i a Zuric. S'hi dedicaren a evangelitzar la regi\xc3\xb3 i convertir els habitants al cristianisme. Descoberts, foren jutjats i condemnats, essent decapitats l'any 286, vora el riu Limmat. Els tres m\xc3\xa0rtirs, per\xc3\xb2, van prendre els seus caps amb les mans i van caminar amb ells fins a un tur\xc3\xb3 proper, on volien \xc3\xa9sser sebollits i on van morir.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAl lloc de la seva tomba s'edific\xc3\xa0 cap al 1100 el Grossm\xc3\xbcnster (Monestir Gran) i a la vora del Limmat, al lloc del martiri, la Wasserkirche (Esgl\xc3\xa9sia de l'Aigua); a l'altra banda del riu, l'abadia de Fraum\xc3\xbcnster guardava part de les rel\xc3\xadquies dels sants. Entre els dos monestirs es feien processons que atreien grans quantitats de pelegrins. _NEWLINE_El 1524, Huldrych Zwingli va dissoldre els ordes mon\xc3\xa0stics i en confisc\xc3\xa0 les propietats. Les tombes dels sants van \xc3\xa9sser obertes: Heinrich Bullinger diu que nom\xc3\xa9s hi havia uns quants ossos que foren portats al cementiri. Els cat\xc3\xb2lics digueren que hi havia les rel\xc3\xadquies i que els heretges volien llen\xc3\xa7ar-les al riu; llavors, un home d'Uri va robar-les i les va portar a Andermatt, on encara hi ha dos cranis que es diu que s\xc3\xb3n de F\xc3\xa8lix i R\xc3\xa8gula. La resta de suposades rel\xc3\xadquies tornaren a Zuric en 1950, a la nova esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica dels sant. Datats amb el carboni 14, els cranis s\xc3\xb3n de l'Edat mitjana, tot i que un podria \xc3\xa9sser m\xc3\xa9s antic._NEWLINE_Evangelitzadors de Zuric, en s\xc3\xb3n els sants patrons i apareixen a l'escut d'armes de la ciutat."