b'\n_START_ARTICLE_\nCoix\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa localitat es troba envoltada d\'una horta al peu de la Serra de Callosa i situada a 16 metres sobre el nivell del mar. Coix est\xc3\xa0 situada en l\'anomenada "Ruta de la Pedra", que comparteix amb les poblacions ve\xc3\xafnes de Callosa de Segura i Oriola. Aquesta localitat tamb\xc3\xa9 pertany a la ruta Cam\xc3\xad del Cid i a la Senda del poeta._NEWLINE_El terme municipal, de 16,6 km\xc2\xb2, situat entre zones d\'horta, camp i muntanya, per estar situat al peu de la serra de Callosa, compta amb La Plana (600 m) i el Sant Bernat com a cims m\xc3\xa9s representatius. Aix\xc3\xad mateix, posseeix una rica i variada representaci\xc3\xb3 dels animals i les plantes, moltes d\'elles aut\xc3\xb2ctones; l\'oferta ludicoesportiva es completaria amb la possibilitat de practicar l\'espeleologia en la Cova del Gat.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu clima mediterrani est\xc3\xa0 caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos amb elevada humitat per la proximitat del mar i l\'influx propi de l\'horta. La temperatura mitjana anual sol rondar els 19 graus, amb precipitacions escasses per\xc3\xb2 a vegades poden arribar a ser torrencials (gota freda), els cels solen ser poc coberts i els vents fluixos.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu origen \xc3\xa9s possiblement d\'origen visigot, com ho avalen els vestigis i restes arqueol\xc3\xb2giques trobats en la faldilla del seu forest. Al voltant del castell s\'han trobat restes de l\'Edat del Bronze, iberes i romanes i al paratge conegut com La Hoya tamb\xc3\xa9 hi ha evid\xc3\xa8ncies d\'haver estat habitat pels visigots._NEWLINE_La denominaci\xc3\xb3 de Coix amb la qual se li coneix en l\'actualitat, \xc3\xa9s fruit de successives variacions i adaptacions del vocable llat\xc3\xad "COXU" o "COXUM", que d\'acord amb l\'opini\xc3\xb3 del fil\xc3\xb2leg franc\xc3\xa8s Du Cange venia a significar lloc tancat o tancat, tal vegada per les muntanyes que ho tanquen pel costat sud i llevant. _NEWLINE_L\'antiga alqueria \xc3\xa0rab de Coix va ser conquistada en data primerenca per Alfons X de Castella, qui la cedit en 1226 a Aben Hudiel Damoch, quedant sota la jurisdicci\xc3\xb3 d\'Oriola i incorporada al senyoriu \xc3\xa0rab dels rais de Crevillent. En 1244, pel tractat d\'Almizra, qued\xc3\xa0 integrada en el Regne de M\xc3\xbarcia, en 1266 davant la insurrecci\xc3\xb3 mud\xc3\xa8jar d\'aqueix regne el rei en Jaume va intervenir i va annexionar-lo al terme d\'Oriola. En 1296 Jaume II l\'ocupa i confirma a Ahmed, senyor de Crevillent la possessi\xc3\xb3 de Coix, cosa que succeeix dues vegades m\xc3\xa9s en 1298 i 1307. En 1304 per la sent\xc3\xa8ncia de Torrellas resta definitivament adscrit al Regne de Val\xc3\xa8ncia i passa a anomenar-se Coix; en 1320, darrere la desaparici\xc3\xb3 del senyoriu de Crevillent, Jaume II don\xc3\xa0 el municipi a Arardo de Mur, el fill del qual, amb l\'autoritzaci\xc3\xb3 de Pere IV, la va vendre en 1339 a la fam\xc3\xadlia Vidal, passant en el segle XV als D\xc3\xa1valos. _NEWLINE_L\'expulsi\xc3\xb3 dels moriscs en 1609 i la gran pesta de l\'any 1648, que va deixar al Baix Segura gaireb\xc3\xa9 buida d\'efectius humans, cobrint-se aquest buit amb grans immigracions de colons de l\'altipl\xc3\xa0 castell\xc3\xa0, que va contribuir definitivament a la p\xc3\xa8rdua de la llengua vernacla, i amb la implantaci\xc3\xb3 del castell\xc3\xa0 va comen\xc3\xa7ar a cridar-se "Cox", emparat m\xc3\xa9s tard amb els Decrets de Nova Planta emesos pel primer Borb\xc3\xb3, Felip V._NEWLINE_Es va segregar del terme d\'Oriola en 1522, encara que va pert\xc3\xa0nyer a la seva governaci\xc3\xb3 fins a 1707. En 1822 es va integrar en la prov\xc3\xadncia de M\xc3\xbarcia, passant novament al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 en 1833.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEs desconeix l\'origen del vocable Coix, perqu\xc3\xa8 no existeix informaci\xc3\xb3 paleogr\xc3\xa0fica que ho acredite. Per tenir solament dues consonants es descarta el seu origen \xc3\xa0rab. En el Repartiment d\'Oriola apareix com Benimancox, que es pot traduir com a fam\xc3\xadlia Am\xc3\xa1n, de Coix, \xc3\xa9s a dir, el lloc on residia aquesta fam\xc3\xadlia musulmana en el moment de la conquesta cristiana. Encara que en castell\xc3\xa0 avui en dia s\'accepta la ics per so actual, la seua pronunciaci\xc3\xb3 correcta \xc3\xa9s coj, pel so natural de la ics com a antiga jota castellana, i el seu gentilici cojense.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les primeres activitats econ\xc3\xb2miques del poble \xc3\xa9s la venda ambulant en els mercats de les poblacions properes. Els problemes de sequera end\xc3\xa8mics a la zona han obligat a l\'abandonament de l\'agricultura en favor de la comercialitzaci\xc3\xb3 de fruites i hortalisses, ben palesa en el nombre de magatzems que s\'hi han establert. Entre la ind\xc3\xbastria, destaca la t\xc3\xa8xtil i calcer.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa cuina, la t\xc3\xadpica de la comarca per\xc3\xb2 amb personalitat pr\xc3\xb2pia: arr\xc3\xb2s amb serranes, arr\xc3\xb2s amb crosta, arroz del burro i putxero amb pilotes en s\xc3\xb3n una mostra. Tenen renom el forn i la rebosteria locals: to\xc3\xb1as de manteca, escaldadas i almojabenas, d\'origen \xc3\xa0rab.'