b"\n_START_ARTICLE_\nPompeu Fabra i Poch\n_START_SECTION_\nInfantesa\n_START_PARAGRAPH_\nPompeu Fabra va n\xc3\xa9ixer l'any 1868 al n\xc3\xbamero 32 del carrer de la Mare de D\xc3\xa9u de la Salut, al barri de la Salut de l'antiga vila de Gr\xc3\xa0cia, i m\xc3\xa9s tard tamb\xc3\xa9 va viure al carrer Gran de Gr\xc3\xa0cia. Era fill de Josep Fabra i Roca i Carolina Poch i Mart\xc3\xad. Va tenir dotze germans i ell era el m\xc3\xa9s petit de tots; per\xc3\xb2 en van morir deu i van restar ell i dues germanes. Quan tenia cinc anys (1873) es va proclamar la I Rep\xc3\xbablica a l'Estat espanyol i el seu pare, que era republic\xc3\xa0, va ser elegit batlle de la vila. Encara que la fam\xc3\xadlia va mudar a Barcelona quan tenia 6 anys, ell sempre va recordar el seu origen gracienc.\n_START_SECTION_\nUns inicis fecunds i pol\xc3\xa8mics\n_START_PARAGRAPH_\nFabra va comen\xc3\xa7ar estudis d'enginyeria industrial que progressivament va alternar amb una forta inclinaci\xc3\xb3 autodidacta per la filologia. El 1891 l'editorial de L'Aven\xc3\xa7 li va publicar la gram\xc3\xa0tica Ensayo de gram\xc3\xa1tica del catal\xc3\xa1n moderno, en qu\xc3\xa8, per primera vegada amb metodologia cient\xc3\xadfica, es descriu la llengua parlada amb una acurada transcripci\xc3\xb3 fon\xc3\xa8tica. Juntament amb Joaquim Casas Carb\xc3\xb3 i Jaume Mass\xc3\xb3 i Torrents Fabra va emprendre la segona campanya ling\xc3\xbc\xc3\xadstica de la revista L'Aven\xc3\xa7, campanyes que van ser els primers intents cient\xc3\xadfics de sistematitzaci\xc3\xb3 de la llengua, intents que van provocar arborades pol\xc3\xa8miques i van constituir l'esb\xc3\xb3s de la futura normativitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_El 1902 guany\xc3\xa0 per oposici\xc3\xb3 la c\xc3\xa0tedra de qu\xc3\xadmica de l'Escola d'enginyers de Bilbao, ciutat on va viure de manera continuada fins al 1912. Malgrat l'allunyament del pa\xc3\xads, durant aquells anys intensific\xc3\xa0 la seva dedicaci\xc3\xb3 a la filologia. En tornar aquell any de Bilbao, Fabra es va traslladar a Badalona, que era aleshores un poble mariner molt apropiat per a un home que havia trobat el gust de viure lluny de les grans ciutats. I ideal per a Teresa, la filla mitjana, a la qual, per la seva poca salut, els metges havien prescrit els aires i els banys de mar. El Mestre hi establ\xc3\xad la resid\xc3\xa8ncia des del 1912 fins al 1939, en qu\xc3\xa8 part\xc3\xad a l'exili._NEWLINE_El 1906 va participar en el I Congr\xc3\xa9s Internacional de la Llengua Catalana amb la comunicaci\xc3\xb3 Q\xc3\xbcestions d'ortografia catalana. El seu prestigi intel\xc2\xb7lectual en va sortir enormement refor\xc3\xa7at, fins al punt que Prat de la Riba el crid\xc3\xa0 per dirigir un projecte de normativitzaci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica del catal\xc3\xa0. Aleshores torn\xc3\xa0 a Catalunya, fou nomenat fundador de la Secci\xc3\xb3 Filol\xc3\xb2gica de l'IEC i ocup\xc3\xa0 una c\xc3\xa0tedra dels Estudis Universitaris Catalans. El 1912 edit\xc3\xa0 una Gram\xc3\xa1tica de la lengua catalana, encara en castell\xc3\xa0; un any despr\xc3\xa9s don\xc3\xa0 a con\xc3\xa8ixer les Normes ortogr\xc3\xa0fiques (1913) \xe2\x80\x93una llarga reforma ortogr\xc3\xa0fica, promulgada per l'Institut d'Estudis Catalans\xe2\x80\x93, les quals, juntament amb fervoroses adhesions, provocaren un corrent contrari d'opini\xc3\xb3. Un dels punts b\xc3\xa0sics de l'ortografia defensada per Fabra va ser el respecte envers la pron\xc3\xbancia dels dialectes i l'etimologia dels mots. El Diccionari ortogr\xc3\xa0fic (1917) complet\xc3\xa0 les Normes del 1913.\n_START_SECTION_\nUn mestratge efica\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del 1918, amb la publicaci\xc3\xb3 de la Gram\xc3\xa0tica catalana, adoptada, a la pr\xc3\xa0ctica, com a oficial, s'enceta una etapa que s'enllesteix el 1931 amb la publicaci\xc3\xb3 del Diccionari general de la llengua catalana. Del mateix any \xc3\xa9s el Curs mitj\xc3\xa0 de gram\xc3\xa0tica catalana, pensat especialment per a l'escola i reeditat, el 1968, amb el t\xc3\xadtol d'Introducci\xc3\xb3 a la gram\xc3\xa0tica catalana. Les Converses filol\xc3\xb2giques (1924) sorgiren de l'anhel fabri\xc3\xa0 de divulgar les seves reflexions ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques. S\xc3\xb3n articles relativament breus que plantegen i resolen dubtes idiom\xc3\xa0tics molt freq\xc3\xbcents. L'any seg\xc3\xbcent public\xc3\xa0 Les principals faltes de gram\xc3\xa0tica._NEWLINE_L'any 1925 va comen\xc3\xa7ar a treballar a la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona, precisament a la Secci\xc3\xb3 de Foment i Instrucci\xc3\xb3 P\xc3\xbablica i Belles Arts. El 1927 va ser nomenat professor de Prosodia Catalana a l'Institut del Teatre._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia del mestratge de Pompeu Fabra en alguns indrets de les comarques gironines es concret\xc3\xa0 a partir dels inicis dels anys 30. La relaci\xc3\xb3 amb Mn. Ignasi Enric Jord\xc3\xa0 (1986-1977), sacerdot i catedr\xc3\xa0tic de gram\xc3\xa0tica catalana a la Normal de Girona (Escola de Mestres de Girona), port\xc3\xa0 el Mestre a pronunciar confer\xc3\xa8ncies i a impartir algunes lli\xc3\xa7ons, de manera presencial o per correspond\xc3\xa8ncia, de gram\xc3\xa0tica catalana._NEWLINE_Mereix una menci\xc3\xb3 especial el Curset de Gram\xc3\xa0tica Catalana de Santa Coloma de Farners l'estiu de l'any 1931. El text introductori de la butlleta d'inscripci\xc3\xb3 de la comissi\xc3\xb3 organitzadora diu: \xc2\xabDavant del gran inter\xc3\xa8s que ha desvetllat arreu de Catalunya l'ensenyament del catal\xc3\xa0, Santa Coloma no pot quedar enrere, a aquest fi s'ha organitzat un curset de Gram\xc3\xa0tica Catalana\xc2\xbb. Sortosament, de la cloenda del curs comptem amb una fotografia que il\xc2\xb7lustra l'\xc3\xa8xit de la convocat\xc3\xb2ria. Hi apareixen, entre altres, Joan Vinyoli i el mateix Mestre.\n_START_SECTION_\nDarrers anys\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1939 deixa Badalona i passa l'estiu a la casa de Sant Feliu de Codines, d'on marxa a l'exili a l'Estat franc\xc3\xa8s. Pompeu Fabra travess\xc3\xa0 la frontera franco-espanyola el 31 de gener del 1939, cinc dies despr\xc3\xa9s que entressin les tropes del general Franco a Barcelona. Despr\xc3\xa9s va viure un llarg pelegrinatge amb estades a Par\xc3\xads, Montpeller, Perpiny\xc3\xa0 i, finalment, Prada de Conflent, al n\xc3\xbamero 15 del carrer dels Marxants. Entre el 14 de setembre del 1945 i el 22 de gener de 1948 va ser conseller de la Generalitat a l'exili. _NEWLINE_Els darrers anys de la seva vida, malgrat les condicions adverses, continu\xc3\xa0 treballant i enllest\xc3\xad una nova Gram\xc3\xa0tica catalana, publicada p\xc3\xb2stumament el 1956 per Joan Coromines._NEWLINE_L'any 1947 li diagnostiquen un c\xc3\xa0ncer a la seva filla Teresa, un fet que el va trasbalsar; va fer que prengu\xc3\xa9s consci\xc3\xa8ncia de la seva edat i comenc\xc3\xa9s a pensar tot sovint en la mort. Tant \xc3\xa9s aix\xc3\xad que el 27 de novembre de 1947 va anar a Andorra a fer testament. La mort de la seva filla va afectar molt\xc3\xadssim Pompeu Fabra, que aleshores estava a punt de fer 80 anys. Les paraules de Joan Alavedra al seu enterrament recullen el sentiment de la comunitat de catalans exiliats que estaven preparant una celebraci\xc3\xb3 pel vuitant\xc3\xa8 aniversari del fil\xc3\xb2leg transmutada en dol per la p\xc3\xa8rdua familiar. Amb tot, l'homenatge pel seu vuitant\xc3\xa8 aniversari es va acabar fent i la comunitat catalana a l'exili li va oferir una medalla d'or adquirida per subscripci\xc3\xb3 popular, amb el seu bust modelat per l'escultor Joan Rebull._NEWLINE_Va morir a la seva resid\xc3\xa8ncia de Prada el 25 de desembre de 1948.\n_START_SECTION_\nPompeu Fabra a Tarragona\n_START_PARAGRAPH_\nTenim const\xc3\xa0ncia de set visites de mestre Fabra a la ciutat de Tarragona entre els anys 1922 i 1933._NEWLINE_La primera visita fou el 24 de maig de 1922. Fabra hi va venir per assistir a l'examen dels alumnes de les classes de catal\xc3\xa0 que subvencionava l'Associaci\xc3\xb3 Protectora de l'Ensenyan\xc3\xa7a Catalana._NEWLINE_La segona visita, vuit anys despr\xc3\xa9s, fou nom\xc3\xa9s de pas._NEWLINE_El 17 de juliol de 1931 va ser la tercera vinguda a la ciutat per pronunciar la confer\xc3\xa8ncia \xc2\xabL'ensenyan\xc3\xa7a de la llengua catalana\xc2\xbb als inspectors de Primera Ensenyan\xc3\xa7a. S'acabava de proclamar la Rep\xc3\xbablica; era vigent l'anomenat \xc2\xabdecret de biling\xc3\xbcisme\xc2\xbb i Fabra havia estat designat inspector de l'ensenyament de catal\xc3\xa0 a les escoles de mestres. Entre les personalitats que el van acompanyar hi trobem l'alcalde de la ciutat, Pere Lloret._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s quatre mesos despr\xc3\xa9s, Fabra va tornar a Tarragona per pronunciar altra vegada una confer\xc3\xa8ncia, \xc2\xabEl catal\xc3\xa0, llengua de l'ensenyament\xc2\xbb, com a president de l'Associaci\xc3\xb3 Palestra, entitat patri\xc3\xb2tica fundada el 1930, que obria delegaci\xc3\xb3 a la ciutat. El president de la delegaci\xc3\xb3 i presentador de l'acte va ser Joan Ant\xc3\xb2nio i Gu\xc3\xa0rdias. El fil conductor de la confer\xc3\xa8ncia va expressar la idea que amb l'Estatut d'Autonomia no n'hi hauria prou per normalitzar la llengua, sin\xc3\xb3 que calia, a m\xc3\xa9s, el comprom\xc3\xads dels catalans._NEWLINE_De la cinquena visita hi ha poques not\xc3\xadcies: va visitar l'Escola Normal de Mestres el 3 de desembre de 1932 per atendre les demandes dels alumnes que volien que les assignatures s'expliquessin en catal\xc3\xa0._NEWLINE_El 20 de gener de 1933, amb poca difer\xc3\xa8ncia de l'anterior, s'esdevingu\xc3\xa9 la sisena visita. Va pronunciar dues confer\xc3\xa8ncies: una per als alumnes de l'Escola Normal i l'altra a l'Ateneu, aquesta \xc3\xbaltima amb el t\xc3\xadtol \xc2\xabLa llengua catalana i el patriotisme\xc2\xbb._NEWLINE_El 21 de maig del mateix any, torn\xc3\xa0 a la ciutat, per setena vegada i \xc3\xbaltima de qu\xc3\xa8 es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia. Tot i que Fabra anava a Poblet per assistir a la commemoraci\xc3\xb3 del primer centenari de la Renaixen\xc3\xa7a, es va aturar a Tarragona per participar en una reuni\xc3\xb3 de la junta de la delegaci\xc3\xb3 de Palestra._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia de Fabra a Tarragona continua avui dia amb la celebraci\xc3\xb3 dels col\xc2\xb7loquis internacionals organitzats per la Universitat Rovira i Virgili, la qual compta amb professors especialistes en la seva figura i en la seva obra.\n_START_SECTION_\nEsport\n_START_PARAGRAPH_\nFou elegit president de l'Associaci\xc3\xb3 de Lawn Tennis (avui Federaci\xc3\xb3 Catalana de Tennis) i despr\xc3\xa9s fou, quan es cre\xc3\xa0 l'any 1933, primer president de la Uni\xc3\xb3 Catalana de Federacions Esportives. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, form\xc3\xa0 part de la secci\xc3\xb3 de tennis del FC Barcelona. Fabra considerava l'esport indispensable per a la formaci\xc3\xb3 de la persona i l'articulaci\xc3\xb3 de la naci\xc3\xb3. Solia jugar a tennis a les pistes de la f\xc3\xa0brica Cros, a Badalona, amb la seva filla Carola._NEWLINE_En un reportatge parl\xc3\xa0 sobre la import\xc3\xa0ncia del tennis a Catalunya. \xc2\xab\xc3\x89s, la nostra terra, un dels focus principals de la Pen\xc3\xadnsula. Els altres s\xc3\xb3n a Madrid, a Basc\xc3\xb2nia, a Huelva i ara, comen\xc3\xa7a a conrear-se en altres ciutats. El tennis a Catalunya ha assolit un grau remarcable d'import\xc3\xa0ncia i de prestigi, no sols pel crescut nombre de gent que hi juga, sin\xc3\xb3 per la qualitat excel\xc2\xb7lent de molts jugadors, que ultrapassa la dels millors d'altres llocs esmentats\xc2\xbb._NEWLINE_Amb la presid\xc3\xa8ncia, per tant, de la Uni\xc3\xb3 Catalana de Federacions Esportives, Fabra esdevingu\xc3\xa9 el m\xc3\xa0xim dirigent de l'esport catal\xc3\xa0 durant els anys de la Rep\xc3\xbablica, fins que va cessar la seva activitat quan va esclatar la Guerra Civil.\n_START_SECTION_\nExcursionisme\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els esports, en la vida de Fabra destac\xc3\xa0 l'excursionisme. Fou un gran admirador de la natura, la muntanya i el seu entorn, fent excursions per tota la geografia catalana i tamb\xc3\xa9 estades en campaments estivals al Pirineu, amb ascensions als pics m\xc3\xa9s elevats. Fou soci del Centre Excursionista de Catalunya des de 1891, on va ingressar poc despr\xc3\xa9s de crear-se i on feu algunes confer\xc3\xa8ncies. El mateix Fabra va arribar a dir: \xc2\xabEm penso que he recorregut Catalunya tot sol.\xc2\xbb L'inter\xc3\xa8s per aquesta activitat rau en la descoberta i coneixement del pa\xc3\xads a trav\xc3\xa9s de l'excursionisme cient\xc3\xadfic, en una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 els estudiants es formaven a les ciutats sobre temes geogr\xc3\xa0fics o hist\xc3\xb2rics i es traslladaven als afores per contrastar els seus coneixements. Era d'inter\xc3\xa8s tamb\xc3\xa9 estudiar les formes de vida tradicional de les zones rurals, que canviaven r\xc3\xa0pidament a causa de la transformaci\xc3\xb3 social del pa\xc3\xads. Va comen\xc3\xa7ar a fer excursions de manera ass\xc3\xaddua quan va con\xc3\xa8ixer Jaume Mass\xc3\xb3 i Torrents, amb qui va rec\xc3\xb3rrer indrets de la rodalia de Barcelona, com Collserola. Les excursions entre Barcelona i Camprodon, on vivien alguns dels seus familiars, li servien per reflexionar sobre els paisatges i les paraules dels pagesos i pastors que es trobava al llarg del trajecte. Com que la seva dona i les seves filles preferien no acompanyar-lo, hi anava amb el seu deixeble i col\xc2\xb7laborador, Pere Arnalot, i els seus amics Josep Maria de Casacuberta o Llu\xc3\xads Nicolau i d'Olwer.\n_START_SECTION_\nHomenatges\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n molts els llocs, institucions o celebracions que han dut el nom de Fabra. S\xc3\xb3n incomptables els carrers, places o avingudes de molts pobles i ciutats de Catalunya que duen el nom del fil\xc3\xb2leg. N'\xc3\xa9s un exemple l'avinguda de Pompeu Fabra a Barcelona, batejada aix\xc3\xad l'any 1980, situada al barri de la Salut de Gr\xc3\xa0cia, lloc de naixement de Fabra i on va passar la seva infantesa. Pocs anys despr\xc3\xa9s de la fundaci\xc3\xb3 d'\xc3\x92mnium Cultural, el 1968 es va organitzar un primer Any Pompeu Fabra, amb l'objectiu de donar a con\xc3\xa8ixer Fabra arreu de les terres de parla catalana i difondre'n la vida i l'obra i tamb\xc3\xa9, a proposta de Joan Triad\xc3\xba, es van comen\xc3\xa7ar a fer, de forma itinerant, les Festes Populars de Cultura Pompeu Fabra, un dels objectius de la qual era que a cada lloc on se celebressin qued\xc3\xa9s una refer\xc3\xa8ncia (carrer, placa, monument...). El 18 de juny de 1990 la Generalitat de Catalunya tamb\xc3\xa9 va aprovar la creaci\xc3\xb3 de la Universitat Pompeu Fabra, en record del mestre, que ha organitzat diverses jornades per donar a con\xc3\xa8ixer el fil\xc3\xb2leg entre els estudiants. L'any 2018, en commemoraci\xc3\xb3 del 150\xc3\xa8 aniversari del seu naixement i dels 100 anys de la publicaci\xc3\xb3 de la gram\xc3\xa0tica catalana normativa, la Generalitat organitz\xc3\xa0 la celebraci\xc3\xb3 de l'Any Pompeu Fabra, durant el qual es van fer un gran nombre d'activitats en la seva mem\xc3\xb2ria i amb la participaci\xc3\xb3 de moltes entitats, institucions i ciutadans._NEWLINE_L'Institut d'Estudis Catalans tamb\xc3\xa9 dedic\xc3\xa0 diversos espais a qui va ser un dels set fundadors de la Secci\xc3\xb3 Filol\xc3\xb2gica l'any 1911. Per exemple, l'Espai Pompeu Fabra, que recull una mostra de materials relacionats amb el Mestre procedents de l'Arxiu de l'Institut d'Estudis Catalans, els quals pretenen reflectir la vinculaci\xc3\xb3 de Fabra amb la instituci\xc3\xb3 i la seva valuosa aportaci\xc3\xb3 a la llengua catalana, o b\xc3\xa9 el Fons Pompeu Fabra de Jordi Mir, que est\xc3\xa0 format per 1.535 registres d'obra impresa. Tot aquest material est\xc3\xa0 catalogat i ordenat a les depend\xc3\xa8ncies de l'IEC.\n_START_SECTION_\nBadalona\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat de Badalona conserva un fort vincle amb Fabra, on el fil\xc3\xb2leg va residir durant gaireb\xc3\xa9 30 anys, i on elabor\xc3\xa0 la seva obra m\xc3\xa9s important i coneguda, el diccionari, en qu\xc3\xa8 es recullen alguns localismes d'indubtable origen badalon\xc3\xad, com badiu o micaco. En vida seva, el 28 de gener de 1934, l'Ajuntament li va concedir la medalla d'Or de la ciutat, al costat d'Enric Borr\xc3\xa0s i Margarida Xirgu, i el va nomenar Fill Adoptiu en reconeixement a la seva tasca i m\xc3\xa8rits en pro de la llengua, el seu talent, les seves virtuts c\xc3\xadviques, aix\xc3\xad com per la seva estima per la ciutat. Fabra va agrair l'homenatge recordant tamb\xc3\xa9 la tasca de molts altres que havien treballat per a la reconstrucci\xc3\xb3 de la llengua catalana, mentre que, per la seva banda, l'alcalde Josep Casas, li va respondre: \xc2\xabEstic orgull\xc3\xb3s de pensar que, a l'avenir, la hist\xc3\xb2ria, en comentar la vostra obra, tindr\xc3\xa0 un record per al nostre poble.\xc2\xbb L'any seg\xc3\xbcent tamb\xc3\xa9 es convocaren, a proposta de diverses entitats locals, els Premis Pompeu Fabra._NEWLINE_Amb posterioritat la ciutat li ha dedicat diversos homenatges. Encara durant el franquisme, el 1969 les autoritats locals van tolerar anomenar amb el seu nom un carrer al barri de Canyad\xc3\xb3, secundari, amb poc ve\xc3\xafnat i lluny\xc3\xa0 del centre de la ciutat. Ja en democr\xc3\xa0cia, el 1985 es col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 un mon\xc3\xb2lit de marbre per part d'\xc3\x92mnium Cultural en el marc de les XVII Festes Populars de Cultura. Especialment, l'any 2010 es van dur a terme diverses iniciatives, entre les quals destaca que, d'acord amb una reivindicaci\xc3\xb3 ciutadana de donar el nom de Fabra a un espai important de la ciutat, es don\xc3\xa0 el nom a la nova pla\xc3\xa7a central, que tamb\xc3\xa9 va donar nom a l'estaci\xc3\xb3 de metro (L2) de Badalona Pompeu Fabra. Tamb\xc3\xa9 s'organitz\xc3\xa0 una exposici\xc3\xb3 a l'Espai Bet\xc3\xbalia, on s'entrella\xc3\xa7aven els tres conceptes de llengua, Fabra i Badalona, a m\xc3\xa9s es col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 una placa a la que fou la seva darrera resid\xc3\xa8ncia, al carrer de la Merc\xc3\xa8. El 2018 tamb\xc3\xa9 s'inaugur\xc3\xa0 oficialment, si b\xc3\xa9 feia anys que es duia a terme, la ruta Pompeu Fabra, amb una desena de punts clau senyalitzats a la via p\xc3\xbablica relacionats amb la vida de Fabra a la ciutat.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nMentre va ser a Bilbao, on es mud\xc3\xa0 l'any 1902, va preparar la Gram\xc3\xa1tica de la lengua catalana (1912). Ja a la ciutat de Badalona, l'Institut d'Estudis Catalans promulg\xc3\xa0 les Normes ortogr\xc3\xa0fiques (1913), sobretot obra seva, que presenten la part essencial de les regles d'ortografia defensades pel grup L'Aven\xc3\xa7 i que van ser la base per a la formaci\xc3\xb3 del Diccionari ortogr\xc3\xa0fic, compilat sota la seva direcci\xc3\xb3 (1917). L'any 1918, tamb\xc3\xa9 mentre s'estava a Badalona, Fabra va publicar, per enc\xc3\xa0rrec de l'Institut d'Estudis Catalans (que la va adoptar com a oficial) la Gram\xc3\xa0tica catalana. Ell mateix redact\xc3\xa0, durant el per\xc3\xadode badalon\xc3\xad, el conegut Curs mitj\xc3\xa0 de gram\xc3\xa0tica catalana, publicat per l'Associaci\xc3\xb3 Protectora de l'Ensenyan\xc3\xa7a Catalana (1918)._NEWLINE_Durant el per\xc3\xadode badalon\xc3\xad, Pompeu Fabra elabor\xc3\xa0 la seva obra m\xc3\xa9s important i coneguda: el Diccionari general de la llengua catalana. En aquest diccionari, s'hi reconeixen alguns localismes d'indubtable refer\xc3\xa8ncia badalonina.\n_START_SECTION_\nObres completes\n_START_PARAGRAPH_\nLes Obres completes de Pompeu Fabra s\xc3\xb3n el resultat d'un projecte de recerca de la Generalitat de Catalunya, l'Institut d'Estudis Catalans i el Govern de les Illes Balears, fruit d'un conveni de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 signat l'any 2002. Els nou volums que les formen recullen de la bibliografia essencial de Fabra fins a escrits ignorats i fins i tot in\xc3\xa8dits. En s\xc3\xb3n un exemple els apunts presos per alguns dels seus alumnes en confer\xc3\xa8ncies i cursos, que revelen continguts que no apareixen en les obres del ling\xc3\xbcista, o b\xc3\xa9 idees gramaticals en estat embrionari que posteriorment van ser exposades en obres seves._NEWLINE_El primer volum inclou les tres primeres gram\xc3\xa0tiques, de 1891, 1898 i 1912; el segon, les cinc gram\xc3\xa0tiques publicades entre 1918 i 1946 i diversos cursos orals; el tercer, la gram\xc3\xa0tica francesa de 1919 i l'anglesa de 1924, juntament amb una s\xc3\xa8rie d'articles t\xc3\xa8cnics publicats entre 1887 i 1926; el quart volum cont\xc3\xa9 l'obra ortogr\xc3\xa0fica de Pompeu Fabra (Tractat d'ortografia de 1904, les Normes ortogr\xc3\xa0fiques de 1913 i el Diccionari ortogr\xc3\xa0fic de 1917-1937) i els manuals ling\xc3\xbc\xc3\xadstics publicats per l'Editorial Barcino; el cinqu\xc3\xa8, el Diccionari general de la llengua catalana de 1932; el sis\xc3\xa8, les gram\xc3\xa0tiques de 1918-1933, la gram\xc3\xa0tica catalana de 1946 i la gram\xc3\xa0tica p\xc3\xb2stuma de 1956, a m\xc3\xa9s de les traduccions teatrals; el set\xc3\xa8 cont\xc3\xa9 les Converses filol\xc3\xb2giques; el vuit\xc3\xa8, l'Epistolari de Fabra i el Curs de llengua catalana per correspond\xc3\xa8ncia, i el nov\xc3\xa8 i \xc3\xbaltim inclou textos i materials del ling\xc3\xbcista trobats en diferents publicacions, una cronologia general de la seva vida i obra i una bibliografia sobre l'obra i la figura de Fabra. A partir del mar\xc3\xa7 del 2018, tota la seva obra es troba digitalitzada i es pot consultar en l\xc3\xadnia en el Portal Pompeu Fabra."