b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Figuerola de Mei\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres not\xc3\xadcies de Figuerola corresponen a l'any 1040, en qu\xc3\xa8 Company i la seva muller Guilla donaren al monestir de Santa Maria de Mei\xc3\xa0 els delmes de Figuerola i altres llocs. Sembla que el terme de Figuerola era una possessi\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia Mei\xc3\xa0  i partir del 1094, el monestir comen\xc3\xa7a a adquirir-hi drets; en el testament sacramental de Guitard Guillem de Mei\xc3\xa0 es deixava la quadra de Figuerola al monestir. El 1100, Ermengol de Mei\xc3\xa0, ardiaca de Barcelona orden\xc3\xa0 en el seu testament que es don\xc3\xa9s al monestir de Figuerola la quadra de Mei\xc3\xa0. El castell es trobava infeudat a Ramon Berenguer d'\xc3\x80ger el qual, en una convinen\xc3\xa7a amb Pere Arnau de Puig (1141), l'hi encomanava el castell de Figuerola. _NEWLINE_Posteriorment, el monestir comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a adquirir els drets dels castlans. El 1243 adquir\xc3\xad els drets de Berenguera de Fontllonga i el seu fill Guillem d'Oliola per venda a Bertran, prior de Santa Maria.  El 1264 R\xc3\xb2mia, filla de Ramon de Fontllonga, don\xc3\xa0 al monestir tots els drets i les pertinences que tenia a la vila i el castell de Figuerola, la qual cosa fou confirmada pel senyor de Mei\xc3\xa0, Jaume de Cervera. Aix\xc3\xad, el monestir fou pr\xc3\xa0cticament el senyor eminent del castell i la vila. La depend\xc3\xa8ncia del monestir f\xc3\xa9u que el castell no fos incorporat al marquesat de Camarasa com la major part dels castells de la conca de Mei\xc3\xa0. _NEWLINE_Els drets que conservava la corona foren venuts l'any 1426 pel rei Alfons IV a Nicolau de Gralla. No obstant, el priorat de Mei\xc3\xa0 continu\xc3\xa0 exercint el domini del terme de Figuerola amb tota la jurisdicci\xc3\xb3. _NEWLINE_A mitjan segle XVII Joan Gaspar Roig i Jalp\xc3\xad es referia al castell: \xc2\xabEn la Villa de Figuerola de Mey\xc3\xa0 en medio de ella, hay una Torre alta quadrada de piedra labrada, habitable\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nDel castell de Figuerola roman una torre de planta rectangular, de 7,40 X 4,80 m i 7,30 X 4,87, amb els bra\xc3\xa7os llargs mirant a est i oest. Es conserva fins a una al\xc3\xa7\xc3\xa0ria de 13 m dividits en quatre pisos, el superior amb restes del pas de gu\xc3\xa0rdia que oscil\xc2\xb7la entre 8,80 i 1,10 m. La torre s'assenta directament sobre la terrassa natural i t\xc3\xa9 l'acc\xc3\xa9s per la cara est a nivell del primer pis. La porta t\xc3\xa9 doble arc de mig punt adovellat tant a l'interior com a l'exterior. A l'interior hi ha una llinda de fusta amb les pollegueres superiors dels batents de la porta. _NEWLINE_La planta baixa t\xc3\xa9 volta apuntada amb carreus rectangulars col\xc2\xb7locats de cant\xc3\xb3. Tan sols es conserva el paviment que separa la planta baixa i el primer pis. Els altres han desaparegut per\xc3\xb2 resten els repeus on es recolzaven. Entre la planta primera i la segona, la comunicaci\xc3\xb3 s'efectuava mitjan\xc3\xa7ant l'escala adossada entre les parets est i nord de la qual en resta l'arrencada i la marca d'alguns graons. La torre presenta una porta amb llinda oberta a la cara sud en \xc3\xa8poca moderna. Hi ha dues espitlleres a la cara est, una a la cara nord i una a ponent. Totes s\xc3\xb3n emmarcades per carreus rectangulars allargats i d'esqueixada a l'interior. _NEWLINE_L'aparell constructiu t\xc3\xa9 pr\xc3\xa0cticament unitat de talla, excepte en alguns punts on hi ha refeccions o restes en Opus spicatum: carreus rectangulars allargats no gaire grans amb combinaci\xc3\xb3 d'alguns quadrats m\xc3\xa9s petits. El quart pis mostra clares refeccions que poden tenir relaci\xc3\xb3 amb la conversi\xc3\xb3 de la torre en habitacle amb coberta a dues aig\xc3\xbces. La dataci\xc3\xb3 es situaria a final del segle XII i primera meitat del segle XIII."