b'\n_START_ARTICLE_\nLli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres restes de pres\xc3\xa8ncia humana a la Vall del Tenes daten del darrer per\xc3\xadode del Paleol\xc3\xadtic, pels volts del 10.000 a.c. S\xc3\xb3n les troballes d\'una estada temporal de ca\xc3\xa7adors-recol\xc2\xb7lectors al torrent de la Font d\'Abril, a Santa Eul\xc3\xa0lia de Ron\xc3\xa7ana i a Can Garriga del Solei, a Bigues. Les condicions mediambientals, de vegetaci\xc3\xb3 i abund\xc3\xa0ncia d\'aigua, haurien afavorit aquest empla\xc3\xa7ament._NEWLINE_Per b\xc3\xa9 que els registres arqueol\xc3\xb2gics han donat tamb\xc3\xa9 la pres\xc3\xa8ncia de poblats ib\xc3\xa8rics concentrats en petits oppidum fortificats a la zona del Vall\xc3\xa8s i de La Vall del Tenes no \xc3\xa9s fins a la romanitzaci\xc3\xb3 que els pagesos ib\xc3\xa8rics van baixar a les zones m\xc3\xa9s planes, instal\xc2\xb7lant-se lliurement o en depend\xc3\xa8ncia d\'alguns propietaris colonitzadors romans nouvinguts. \xc3\x89s el cas de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0, el nom del qual provindria, hipot\xc3\xa8ticament, de la vila d\'un veter\xc3\xa0 llicenciat de l\'ex\xc3\xa8rcit, anomenat Licius. _NEWLINE_A Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall no s\xc3\xb3n estranyes les restes romanes que han aparegut, ja que representava un lloc \xc3\xb2ptim per a l\'empla\xc3\xa7ament d\'una vil\xc2\xb7la perqu\xc3\xa8 reunia dos dels factors m\xc3\xa9s importants: la proximitat de bones vies de comunicaci\xc3\xb3, com la Via Augusta (que anava de la Jonquera fins a Cadis), el cam\xc3\xad dels Vasos Apol\xc2\xb7linars (que venia de Girona i passava per la Vila Semproniana -Granollers-, fins a Arragonem -Sabadell- i Ad-Fines -Martorell-) o la via que unia Iluro (Matar\xc3\xb3) i Aqua Calidae (Caldes de Montbui) i la que anava de Barcino (Barcelona) a Ausa (Vic); i la disponibilitat de suficients recursos aq\xc3\xbc\xc3\xadfers que oferia La Vall del Tenes._NEWLINE_Encara que l\'indret ja va estar poblat en \xc3\xa8poca romana, no \xc3\xa9s esmentat fins al 946, en un document en qu\xc3\xa8 apareix amb el nom de Licano Subteriore. _NEWLINE_El per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric que va des del segle III d.C. fins al segle IX d.C \xc3\xa9s for\xc3\xa7a desconegut. Amb la dominaci\xc3\xb3 visig\xc3\xb2tica, el r\xc3\xa8gim agrari de les vil\xc2\xb7les romanes no va canviar gaire. L\'any 985 Al-Mansur va fer una incursi\xc3\xb3 pel Vall\xc3\xa8s on arras\xc3\xa0 la comarca, per tant, podem afirmar que el territori lli\xc3\xa7anenc es trobava immers i envoltat d\'un h\xc3\xa0bitat for\xc3\xa7a insegur. A mesura que els emperadors francs van anar conquerint territoris de la Catalunya Vella, comen\xc3\xa7aren a organitzar el territori dividint-lo en comtats i el Vall\xc3\xa8s Oriental qued\xc3\xa0 incl\xc3\xb2s en el comtat de Barcelona. _NEWLINE_A partir del segle XI, amb el feudalisme, s\'experiment\xc3\xa0 un canvi social en qu\xc3\xa8 les comunitats camperoles perderen la seva autonomia i anaren subordinant-se a un poder m\xc3\xa9s fort, ja fos religi\xc3\xb3s o militar. La vida d\'aquests pagesos s\'enquadr\xc3\xa0 en els nous masos, nuclis dom\xc3\xa8stics i unitats b\xc3\xa0siques de producci\xc3\xb3. La parr\xc3\xb2quia servia de nexe entre les diferents villae antigues, i el castell, la unitat m\xc3\xa9s coercitiva i defensiva. _NEWLINE_La protecci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica que oferien les sagreres de les esgl\xc3\xa9sies (zones sagrades de protecci\xc3\xb3 davant els assalts feudals, 30 passes al voltant de cada esgl\xc3\xa9sia consagrada) despr\xc3\xa9s dels concilis de Pau i Treva i l\'Assemblea de Vic (1033), va atraure l\'h\xc3\xa0bitat dels pagesos en una \xc3\xa8poca de gran inestabilitat, com \xc3\xa9s el cas de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0. La parr\xc3\xb2quia de Sant Crist\xc3\xb2fol de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall s\'esmenta per primer cop l\'any 1038 i hi ha const\xc3\xa0ncia de la sagrera des de finals del s. XI. Dins el terme de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall tamb\xc3\xa9 hi havia la capella de Sant Joan, a can Coll, de la qual se\'n t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia des de l\'any 1009, quan fou dotada pel mateix senyor del castell. _NEWLINE_La primera refer\xc3\xa8ncia al castell de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 (Castro Licano) \xc3\xa9s de l\'any 1094, en el moment que el senyor Albert Bernat el traspassava al seu fill Bernat. Despr\xc3\xa9s va ser objecte de diferents traspassos, passant a ser propietat de diversos membres de la noblesa, l\'esgl\xc3\xa9sia i fins i tot el rei Joan I, per\xc3\xb2 el domini reial no \xc3\xa9s mantenir. Al segle XVII estava sota jurisdicci\xc3\xb3 de la cort. _NEWLINE_El creixement econ\xc3\xb2mic de l\'Alta Edat Mitjana provoc\xc3\xa0 la superpoblaci\xc3\xb3 al camp, la qual cosa va fer que s\'explotessin terres de baixa qualitat. El desequilibri entre la poblaci\xc3\xb3 i els recursos es feia pal\xc3\xa8s en els anys de males collites, on la poblaci\xc3\xb3 es veia abocada a la fam i a la pen\xc3\xbaria econ\xc3\xb2mica, i era m\xc3\xa9s vulnerable a les malalties. L\'aparici\xc3\xb3 de les epid\xc3\xa8mies fou constant per tot el pa\xc3\xads i provocaren una gran mortaldat. A causa de les miserables condicions de vida, a finals del segle XIV comen\xc3\xa7\xc3\xa0 un per\xc3\xadode de freq\xc3\xbcents revoltes pageses, agreujat per la crisi que desemboc\xc3\xa0 en l\'anomenada Guerra dels Remences. El Vall\xc3\xa8s va esdevenir un lloc d\'actuaci\xc3\xb3 important dels revoltats._NEWLINE_A partir del segle XVI la poblaci\xc3\xb3 de la comarca s\'an\xc3\xa0 recuperant progressivament fins al segle XVIII, degut a factors com l\'aven\xc3\xa7 de la medicina, les millores higi\xc3\xa8niques i les millores en l\'alimentaci\xc3\xb3 que permeten disminuir les mortalitats catastr\xc3\xb2fiques. Per\xc3\xb2 Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall fou una excepci\xc3\xb3, ja que la poblaci\xc3\xb3 qued\xc3\xa0 for\xc3\xa7a estancada durant quatre segles: el 1378 tenia 27 focs (unes 135 persones) i al cens del 1787 es recollia una xifra de 130 habitants. Durant l\'\xc3\xa8poca Moderna l\'agricultura continu\xc3\xa0 sent la base de l\'economia i experiment\xc3\xa0 un creixement molt important. Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall, junt amb el Vall\xc3\xa8s, va ser una zona d\'actuaci\xc3\xb3 i de reclutament de bandolers, no pas un lloc d\'origen d\'aquestes bandes. Durant la Guerra dels Segadors el poble va patir allotjaments i abusos per part de militars mercenaris. En la Guerra de Successi\xc3\xb3 la major part del Vall\xc3\xa8s es va decantar per la causa austriacista. _NEWLINE_Durant la Guerra de Franc\xc3\xa8s no hi ha const\xc3\xa0ncia sobre la pres\xc3\xa8ncia dels francesos al municipi, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que la tradici\xc3\xb3 oral parla d\'algun episodi d\'enfrontament entre habitants del poble i els francesos, ja que la comarca esdevingu\xc3\xa9 escenari de molts enfrontaments armats. La lluita entre partidaris absolutistes i liberals marcar\xc3\xa0 la resta de la hist\xc3\xb2ria del segle XIX i la poblaci\xc3\xb3 lli\xc3\xa7anenca pat\xc3\xad les seq\xc3\xbceles de les guerres carlines. La revoluci\xc3\xb3 de 1868 va permetre el nomenament de candidats a la Junta Revolucion\xc3\xa0ria de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall elegits per sufragi universal. Posteriorment, la restauraci\xc3\xb3 borb\xc3\xb2nica obr\xc3\xad una etapa d\'estabilitat pol\xc3\xadtica on les classes burgeses van poder consolidar el seu desenvolupament econ\xc3\xb2mic. El nombre d\'habitants de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 era de 386 l\'any 1871. D\'aquesta \xc3\xa8poca destaca l\'evoluci\xc3\xb3 de l\'ensenyament al poble: si l\'any 1860 la taxa d\'alfabetitzaci\xc3\xb3 era del 8,1%, l\'any 1940 era del 67,5%. No obstant, el nivell educatiu en general era baix i la taxa d\'alfabetitzaci\xc3\xb3 femenina era la meitat que la masculina._NEWLINE_El segle XX s\'inici\xc3\xa0 sense grans canvis generals per a Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall. L\'any 1908 Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall encarregava el projecte d\'obres de la carretera entre Parets i Bigues; el 1921 s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 la primera l\xc3\xadnia telef\xc3\xb2nica; el 1928 Ignasi de Llanza ced\xc3\xad els terrenys per a la construcci\xc3\xb3 de l\'edifici de l\'Ajuntament i Marcel\xc2\xb7l\xc3\xad Vilardeb\xc3\xb2 ced\xc3\xad els terrenys per a la construcci\xc3\xb3 de les escoles; el 1929 arrib\xc3\xa0 la corrent el\xc3\xa8ctrica i l\'enllumenat p\xc3\xbablic i el 1931 el servei de correus arrib\xc3\xa0 al poble. _NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit pol\xc3\xadtic, el partit m\xc3\xa9s votat a les eleccions a Corts del 1920 i 1923 a Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall fou la Lliga Regionalista. Amb l\'arribada de la Segona Rep\xc3\xbablica, reconeguda per l\'Ajuntament el 2 d\'agost de 1931, el partit m\xc3\xa9s votat en les eleccions a Corts va ser Esquerra Republicana, aix\xc3\xad com en les eleccions al Parlament del 1932. Fins a les portes de 1936, la poblaci\xc3\xb3 lli\xc3\xa7anenca, aleshores de 555 habitants, visqu\xc3\xa9 els intents de canvis i les transformacions del pa\xc3\xads: l\'aven\xc3\xa7 en la catalanitzaci\xc3\xb3 oficial, les millores escolars, la secularitzaci\xc3\xb3 del cementiri, etc. Tanmateix, els efectes de la Guerra Civil es va comen\xc3\xa7ar a notar la nit del 21 de juliol de 1936, quan l\'esgl\xc3\xa9sia va ser cremada. Referent a aquesta \xc3\xa8poca de conflicte, hi ha const\xc3\xa0ncia de la participaci\xc3\xb3 d\'alguns habitants de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall a l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0, molts d\'ells a la Columna del Vall\xc3\xa8s Oriental. Un total de nou persones perderen la vida en els fronts d\'Arag\xc3\xb3 i el de l\'Ebre, una altra mor\xc3\xad v\xc3\xadctima de la repressi\xc3\xb3 del Comit\xc3\xa8 Antifeixista el setembre de 1936, i una altra el mes d\'octubre del 1939, a causa de la repressi\xc3\xb3 franquista. El 28 de gener de 1939, entraven les tropes revoltades a Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'una guerra sagnant la dictadura del general Franco consolid\xc3\xa0 una dur\xc3\xadssima repressi\xc3\xb3. La recuperaci\xc3\xb3 de la tranquil\xc2\xb7litat seria dif\xc3\xadcil i la vida quotidiana es convert\xc3\xad, sobretot en els primers anys de la postguerra, en un estat continu de control per part del sistema franquista. La pol\xc3\xadtica de l\'Ajuntament, ple de deutes, fou estrictament controlada pel r\xc3\xa8gim i tots els membres del consistori, aix\xc3\xad com totes aquelles persones que ocupaven un c\xc3\xa0rrec p\xc3\xbablic, havien de jurar fidelitat al dictador i adhesi\xc3\xb3 als principis de la Falange. L\'agricultura va ser continuar sent l\'activitat econ\xc3\xb2mica predominant fins als anys seixanta, quan passar\xc3\xa0 a ser-ho la ind\xc3\xbastria, donada la seva posici\xc3\xb3 \xe2\x80\x98estrat\xc3\xa8gica\' prop de nuclis urbans importants i les seves connexions. El desenvolupament de diversos sectors va donar pas a un augment de poblaci\xc3\xb3, la qual va anar deixant de banda les formes de vida rurals._NEWLINE_Amb la mort del dictador arribaria l\'\xc3\xa8poca de la transici\xc3\xb3 i els grups pol\xc3\xadtics de l\'Estat aconseguiren estabilitzar una democr\xc3\xa0cia. A partir de 1979, i coincidint amb el funcionament dels primers ajuntaments democr\xc3\xa0tics, es va iniciar la formaci\xc3\xb3 de la Mancomunitat de la Vall del Tenes, integrada pels municipis de Bigues i Riells, Santa Eul\xc3\xa0lia de Ron\xc3\xa7ana, Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 d\'Amunt i Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall i que ha tingut com a objectius l\'obtenci\xc3\xb3 de determinats serveis, dif\xc3\xadcils d\'assolir per cada municipi individualment. El partit que esdevingu\xc3\xa9 majoritari en quasi totes les eleccions a Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall fou Converg\xc3\xa8ncia i Uni\xc3\xb3, normalment seguit del Partit Socialista, fins a les eleccions al Parlament del 2017 on els partits m\xc3\xa9s votats van ser Ciutadans i Esquerra Republicana. Cal destacar, durant el quart final del segle XX, l\'aven\xc3\xa7 de l\'ensenyament de manera prou important, aix\xc3\xad com nombrosos canvis en tots els \xc3\xa0mbits, responent a la demanda d\'un poble en continu creixement. La poblaci\xc3\xb3 ha passat dels 1.380 habitants del 1975, als 3.258 de l\'any 1991, fins als 6.386 habitants del 2017, la majoria provinents de l\'entorn metropolit\xc3\xa0 de Barcelona i resident en urbanitzacions. Durant aquesta etapa s\'han produ\xc3\xaft molt canvis urban\xc3\xadstics i obres d\'infraestructures i s\'han obert molts equipaments i serveis p\xc3\xbablics, aix\xc3\xad com diverses empreses situades en els pol\xc3\xadgons industrials.\n_START_SECTION_\nNatura\n_START_PARAGRAPH_\nEl riu Tenes, juntament amb el Mogent, el Congost, la riera de Caldes i el Ripoll, integra els afluents que convergeixen en el Bes\xc3\xb2s. La seva vall natural es forma al nord de la serralada Prelitoral i mor prop de Mollet del Vall\xc3\xa8s, gaireb\xc3\xa9 sota l\'autopista AP-7. A la Vall del Tenes, com a la resta del Vall\xc3\xa8s, les planes s\xc3\xb3n poc extenses i els relleus ondulants, on els turons es combinen amb petites valls._NEWLINE_A Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall, el Tenes deixa un marge de plana m\xc3\xa9s ampla a la banda de Granollers (les Torres), que a l\'oest, on el nucli principal de poblament s\'enlaira una desena de metres sobre el riu. El tur\xc3\xb3 de can Farners, amb 213 m, \xc3\xa9s el punt culminant del terme. El relleu \xc3\xa9s condicionat per la xarxa de torrents: el de Mardans, el de la Magarola i la riera Seca. Si ens fixem en el paisatge lli\xc3\xa7anenc, es troba fortament urbanitzat i industrialitzat, sobretot a la zona sud, on els erms alternen amb les f\xc3\xa0briques i els conreus s\xc3\xb3n residuals. Tanmateix encara hi ha espais agr\xc3\xadcoles i zones boscoses amb pins, roures i alzines (bosc de Can Prat, de les Argelagues, de Tetuan, de Can Farners, de Can Vilardeb\xc3\xb2, Bosc Codern...). La vegetaci\xc3\xb3 de ribera, que va quedar malmesa per la riuada del 1994 i l\'acci\xc3\xb3 dels \xc3\xa9ssers humans, ressegueix el curs fluvial i els torrents._NEWLINE_El clima de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall \xc3\xa9s mediterrani de tipus costaner central de plana prelitoral i de muntanya baixa. Com a trets elementals t\xc3\xa9 un r\xc3\xa8gim de pluges (626 mm/any) que es concentren en pocs dies durant l\'any, sobretot a la primavera i a la tardor. Els vents de llevant solen ser els causants de les sobtades situacions d\'inestabilitat atmosf\xc3\xa8rica. Les temperatures oscil\xc2\xb7len entre el 8\xc2\xb0 i els 12\xc2\xb0 a l\'hivern i els 23\xc2\xb0 27\xc2\xb0 a l\'estiu, de mitjana.\n_START_SECTION_\nEl Castell\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes del castell de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0, pr\xc3\xa0cticament desaparegut, estan situades en el tur\xc3\xb3 de l\'antiga font de Can Vilardeb\xc3\xb2 (anomenat tamb\xc3\xa9 Castell del Moro o dels Moros) i al costat d\'una cru\xc3\xaflla de camins que anaven de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall a Caldes i Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 d\'Amunt. No s\'ha descobert si aquestes runes arqueol\xc3\xb2giques pertanyen a una torre de defensa o al castell sencer. Els terratr\xc3\xa8mols que hi va haver entre els anys 1313 i 1427 tamb\xc3\xa9 podrien haver afectat la construcci\xc3\xb3, tal com va passar amb les edificacions de l\'esgl\xc3\xa9sia.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Crist\xc3\xb2fol\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia parroquial est\xc3\xa0 dedicada a Sant Crist\xc3\xb2fol. Es va construir al segle XIV, sobre un antic temple rom\xc3\xa0nic documentat el 1113.   _NEWLINE_L\'edifici actual \xc3\xa9s d\'estil neorom\xc3\xa0nic, encara que les portalades s\xc3\xb3n renaixentistes. El temple es va ampliar el 1706. L\'\xc3\xbaltima restauraci\xc3\xb3 es va fer l\'any 2012 i va posar al descobert les parets de pedra, fins aleshores tapades per un arrebossat de ciment. L\'atri del temple t\xc3\xa9 uns frescos del pintor argent\xc3\xad Ra\xc3\xbal Capitani, realitzats al segle XX. Hi ha un passad\xc3\xads soterrat, ara en des\xc3\xbas, que antigament comunicava el temple amb el castell desaparegut.  _NEWLINE_Del que va ser rector de la parr\xc3\xb2quia durant m\xc3\xa9s de quaranta anys, la segona meitat del segle XX, moss\xc3\xa8n Joan Mas\xc3\xb3 i Cabot, se\'n conserven les cendres a la cripta que hi ha sota l\'altar major.\n_START_SECTION_\nL\'ermita de la Mare de D\xc3\xa9u de Montserrat\n_START_PARAGRAPH_\nSituada a la urbanitzaci\xc3\xb3 el Mirador, va ser constru\xc3\xafda el 1976 per la fam\xc3\xadlia Serra.  _NEWLINE_El dilluns corresponent a la Festa de la Primavera la Colla Sardanista "Les Llisses" organitzava una arrossada popular que acabava amb un ball de sardanes.\n_START_SECTION_\nCan Coll\n_START_PARAGRAPH_\nDe les masies hist\xc3\xb2riques que t\xc3\xa9 Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall destaca Can Coll. \xc3\x89s una antiga casa senyorial dels  Coll i Llanza, de Barcelona, on disposaven d\xe2\x80\x99altres propietats. L\xe2\x80\x99element arquitect\xc3\xb2nic m\xc3\xa9s singular \xc3\xa9s una torre de planta quadrada de quatre pisos d\xe2\x80\x99al\xc3\xa7ada, la qual t\xc3\xa9 un relleu rectangular a la primera planta, on dos \xc3\xa0ngels sostenen un escut i la seg\xc3\xbcent inscripci\xc3\xb3: \xe2\x80\x9cFou edificada la present torra per l\xe2\x80\x99honorable en Pere Coll a 7 d\xe2\x80\x99abril de 1576\xe2\x80\x9d. La seva construcci\xc3\xb3 no nom\xc3\xa9s respon a les nocions renaixentistes d\xe2\x80\x99ordre i simetria, sin\xc3\xb3 a una eclosi\xc3\xb3 tipol\xc3\xb2gica aut\xc3\xb2ctona. L\xe2\x80\x99any 1600, a la planta baixa de la torre, es va beneir una capella dedicada a Sant Joan, la qual va reempla\xc3\xa7ar l\xe2\x80\x99antiga capella de Sant Joan que existia des del s. XI. Aquesta capella cont\xc3\xa9 pintures murals dels m\xc3\xa0rtirs, realitzades al 1963 pel pintor, escultor i ceramista Matias Palau Ferr\xc3\xa9. L\xe2\x80\x99edifici m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99habitatge, envoltat d\xe2\x80\x99altres construccions que complementen l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3: porxos, pou de gla\xc3\xa7, pous, mines d\xe2\x80\x99aigua, basses, molins feiners. De les construccions auxiliars destaquen les cavallerisses, la bassa de c\xc3\xa0nem que es va transformar en piscina i les restes del pou de gla\xc3\xa7. L\'any 1949 va ser declarat B\xc3\xa9 Cultural de Inter\xc3\xa8s Nacional (BCIN) per l\'estat espanyol i el 1988 es declar\xc3\xa0 B\xc3\xa9 d\xe2\x80\x99Inter\xc3\xa8s Cultural Immoble per la Generalitat de Catalunya.\n_START_SECTION_\nEls molins de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall o de Can Coll.\n_START_PARAGRAPH_\nEls Molins de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall tots pertanyien a Can Coll. El Mol\xc3\xad d\'en Mig \xc3\xa9s el que comunament se\'n diu Mol\xc3\xad de Can Coll, El Mol\xc3\xad de Can Roure o de dalt i el Mol\xc3\xad d\'en Xiol o d\'abaix i s\xc3\xb3n masies que pertanyen al municipi.\n_START_SECTION_\nLes masies\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha un seguit de masies hist\xc3\xb2riques, entre les quals sobresurt Can Coll. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s remarcable  les Torres anomenada popularment Santa Maria del Vall\xc3\xa8s, propietat de l\'Obra Tutelar Agr\xc3\xa0ria, que la va comprar a la coneguda fam\xc3\xadlia Agust\xc3\xad, de gran tradici\xc3\xb3 cultural. Altres masies que s\'han de destacar s\xc3\xb3n la Casa Nova de Can Vilardeb\xc3\xb2, Can Magarola, Can Gurri (on hi ha dos pous de gla\xc3\xa7), Can Nadal, Can Canyet, Can Sans, Can Farn\xc3\xa9s, Can Prat, Can Serracarbassa, el Barri de les Casetes i el Barri del Pla , Can Camp, Can Valls i Can Tabaquet.\n_START_SECTION_\nPous de gla\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nLa producci\xc3\xb3 i fabricaci\xc3\xb3 del gla\xc3\xa7 va ser una activitat complement\xc3\xa0ria als treballs agr\xc3\xadcoles i les feines artesanals elementals molt important a Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall. La primera cita dels pous de gla\xc3\xa7 del poble es documenta l\xe2\x80\x99any 1765, quan s\xe2\x80\x99esmenten el pou de Can Coll i els dos de la verneda de Can Gurri, aquests tamb\xc3\xa9 anomenats d\xe2\x80\x99en Barrera, que era el notari arrendatari dels dos pous de Can Gurri. A finals del segle XIX i per la compet\xc3\xa8ncia de les f\xc3\xa0briques de gel artificial, aquesta activitat va entrar en r\xc3\xa0pida decad\xc3\xa8ncia fins al punt de desapar\xc3\xa8ixer, i les construccions que s\xe2\x80\x99utilitzaven van acabar abandonades o reconvertides a altres usos\n_START_SECTION_\nTransport i vies de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes principals vies per accedir a Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall en transport privat s\xc3\xb3n l\'autovia C-17, que va des de Barcelona fins a Puigcerd\xc3\xa0 (sortida Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall), la carretera C-155, que va des de Granollers fins a Sabadell i l\'autopista AP-7, que va des de Barcelona a Fran\xc3\xa7a (sortides 14 i 15). Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible accedir-hi des de les ve\xc3\xafnes poblacions de Parets del Vall\xc3\xa8s i Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 d\'Amunt._NEWLINE_En transport p\xc3\xbablic hi ha diverses l\xc3\xadnies regulars d\'autob\xc3\xbas operades per l\'empresa Sagal\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nFins als anys seixanta la principal activitat econ\xc3\xb2mica del poble va ser l\'agricultura. L\'expansi\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica va reduir els terrenys de cultiu, l\'agricultura va perdre import\xc3\xa0ncia (nom\xc3\xa9s 200 hect\xc3\xa0rees de terra conreada l\'any 2009) i la va guanyar la ind\xc3\xbastria i el sector terciari. _NEWLINE_Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall t\xc3\xa9 un sector industrial molt rellevant a causa del bon condicionament dels pol\xc3\xadgons industrials i a les bones vies de comunicaci\xc3\xb3 que connecten el municipi amb les xarxes de distribuci\xc3\xb3 nacionals i internacionals. La ind\xc3\xbastria present \xc3\xa9s molt diversa i engloba sectors com l\'alimentari, l\'agroalimentari, les arts gr\xc3\xa0fiques, l\'automoci\xc3\xb3, la construcci\xc3\xb3, el metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic, l\'electr\xc3\xb2nic, el paperer, el pl\xc3\xa0stic, el qu\xc3\xadmic, el farmac\xc3\xa8utic, el cosm\xc3\xa8tic, el de subministraments industrials, el de la fusta, el de gesti\xc3\xb3 de residus, el t\xc3\xa8xtil, el de transports i log\xc3\xadstica i el del vidre._NEWLINE_Pel que fa al sector terciari, el comer\xc3\xa7, el transport i els serveis estan for\xc3\xa7a desenvolupats. A Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall hi destaca el comer\xc3\xa7 majorista, freq\xc3\xbcentment naus-magatzem d\'empreses amb seu a Barcelona o a altres ciutats. L\'oferta comercial minorista es troba distribu\xc3\xafda b\xc3\xa0sicament en tres nuclis: la pla\xc3\xa7a de la Vila, l\'Avinguda Montserrat i l\' Avinguda Catalunya. Els dissabtes al mat\xc3\xad se celebra el mercat setmanal a la pla\xc3\xa7a de la Vila, amb parades de productes variats. El municipi compta amb els serveis b\xc3\xa0sics, tant privats com p\xc3\xbablics._NEWLINE_La renda familiar disponible bruta per habitant (18.200 \xe2\x82\xac l\'any 2015) est\xc3\xa0 una mica per sobre de la mitjana del Vall\xc3\xa8s Oriental i de Catalunya. La base imposable general per declarant de l\'IRPF (21.902 \xe2\x82\xac) i el patrimoni mitj\xc3\xa0 per declarant (466.942 \xe2\x82\xac el 2007) estan lleugerament per sota de la mitjana catalana.\n_START_SECTION_\nLa Festa del Gla\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nSe celebra a finals d\'octubre als pous de gla\xc3\xa7 de Can Gurri, on es fa una representaci\xc3\xb3 dels viatges que es feien per vendre el gla\xc3\xa7 a les ciutats i hi ha un mercat de pag\xc3\xa8s, una exposici\xc3\xb3, activitats infantils i familiars i \xc3\xa0pats populars.\n_START_SECTION_\nLa Festa de la Primavera\n_START_PARAGRAPH_\nA finals d\'abril, amb activitats socials, culturals, l\xc3\xbadiques,\xc2\xa0 esportives i solid\xc3\xa0ries, trobada de gegants, concursos de balls, \xc3\xa0pats populars i espectacles organitzats per entitats del municipi.\n_START_SECTION_\nAltres diades importants de Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Vall\n_START_PARAGRAPH_\nEl dia de Reis, quan s\'organitza una rua on els tres reis d\'Orient i els m\xc3\xa9s menuts s\xc3\xb3n els protagonistes; el Carnestoltes, quan s\'organitza una altra rua on la gent hi participa amb la seva disfressa a les carrosses i s\'atorguen els premis als millors vestits, a la millor carrossa, i tamb\xc3\xa9 a la participaci\xc3\xb3 i l\'originalitat, o la Diada Nacional de Catalunya, amb una ofrena floral de les entitats i les institucions i diverses activitats culturals i gastron\xc3\xb2miques.'