b"\n_START_ARTICLE_\nFuente \xc3\x81lamo\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nEls habitants se distribueixen per les localitats Balsapintada amb 1867 habitants, El Estrecho on resideixen 467 persones, Cuevas de Reyllo on viuen 1661, Los C\xc3\xa1novas habitat per 800 persones, La Pinilla que t\xc3\xa9 486 habitants, Los Almagros amb 262, Los Paganes on resideixen 98 persones y El Escobar on habiten 386.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl origen d'aquest poble est\xc3\xa0 el any 1520 quan un grup de llauradors i de campells decidiren asseure a aquest territori. Aquest indret era anonemat la fuente del \xc3\xa1lamo (la font de l'\xc3\xa0lber en catal\xc3\xa0). Ja existien algunes construccions rudiment\xc3\xa0ries, petites cabanyes de pastores, que eren utilitzades com albergs pels ramaders transhumants._NEWLINE_Alguns anys despr\xc3\xa9s ja hi habitaven 25 ve\xc3\xafns i el 1640 aproximadament 240 ve\xc3\xafns y 1000 habitants. Una ermita  ermita fou bastida a dalt del poblat i aquesta es anomenada ermita de la Concepci\xc3\xb3n. Una altra fou constru\xc3\xafda tamb\xc3\xa9 a la part oest, aquesta t\xc3\xa9 el nom de ermita de San Roque._NEWLINE_Aquest lloc era inh\xc3\xb2spit i era escenari de plagues, sequeras i de atacs de morics i de bandolers. Per\xc3\xb2 ell graduallment adquiria import\xc3\xa0ncia. S'implant\xc3\xa0 una duana (1620), la escrivania de nombre (1620), el p\xc3\xb2sit de llauradors, una pres\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, i se constr\xc3\xbc\xc3\xad el hospici de San Bernadino de Sena. El 1621 fou acabada la construcci\xc3\xb3 de la torre de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_La vida dels pageses d'aquest poble esdevenia cada vegada m\xc3\xa9s penosa a causa de la peculiar estructura jurisdiccional d'aquest lloc: El poblat estava dividit en tres parts, cadascuna pertanyia a una juriscci\xc3\xb3 o concell (Cartagena, Lorca, M\xc3\xbarcia)._NEWLINE_El 31 d'agost de 1694 hi hagu\xc3\xa9 una reuni\xc3\xb3 amb motiu de protesta pela situaci\xc3\xb3 jurisdiccional del territori. Els ve\xc3\xafns triaren un representat a fin que ell deman\xc3\xa9s i solicit\xc3\xa9s davant la cort del Rei Felipe IV i pledej\xc3\xa9s a fin d'aconseguir el t\xc3\xadtol de villa per a Fuente \xc3\x81lamo. El rei tenia una bona disposici\xc3\xb3 vers aquestas pretensiones fuentealameras, per\xc3\xb2 Cartagena, Lorca i M\xc3\xbarcia oferiren al rei 80.000 ducats a fin que el rei no conced\xc3\xa9s l'exempci\xc3\xb3 de jurisdicci\xc3\xb3 a Fuente \xc3\x81lamo._NEWLINE_Felipe IV mor\xc3\xad i el regnat comen\xc3\xa7\xc3\xa0 amb Carlos II que era un benefactor d'aquest lloc. Els ve\xc3\xafns decidiren continuar amb les peticiones i els plets. El 5 de juliol de 1700, el rei decid\xc3\xad que fos redactat a Madrid el despatx i la c\xc3\xa8dula reial que concedia el t\xc3\xadtol de villa al poble de Fuente \xc3\x81lamo. El municipi albergava les poblacions de Escobar, Cuevas, Balsapintada, Pinilla i El Estrecho._NEWLINE_El document que atorgava el t\xc3\xadtol de villa a Fuente \xc3\x81lamo fou cremat i destruit quan tropes de Lorca i de M\xc3\xbarcia entraren el 1702 a fin de sufocar el sollevament dels fuentealamers."