b'\n_START_ARTICLE_\nMasyaf\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEs sospita pels indicis arqueol\xc3\xb2gics que el castell fou constru\xc3\xaft pels bizantins a la depressi\xc3\xb3 d\'al-Ghab (Al-Gh\xc3\xa2b en \xc3\xa0rab: al-\xe1\xb8\xa1\xc4\x81b, \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xba\xd8\xa7\xd8\xa8) per controlar la ruta entre Hamat i Baniyas i la d\'Antioquia de l\'Orontes a Emesa (Homs). L\'emperador Basili\xc2\xa0II, en la campanya de la tardor del 999 per defensar Antioquia amena\xc3\xa7ada pels fatimites, va arribar al Djabal Bahra, al l\xc3\xadmit de les seves terres, i va desmantellar les defenses de Rafaniyya i Hisn Masyad (Castell de Masyad) que pertanyien al jund de Kinnasrin. S\'esmenta al temps de les croades, per primer cop el 1099. Despr\xc3\xa9s de la conquesta de Tr\xc3\xadpoli del L\xc3\xadban el 12 de juliol de 1109 per Ramon de Sant Geli, els croats van atacar Rafaniyya, que fou auxiliada per Zahir al-Din Tughtegin; es va signar una treva per la qual els croats es comprometien a no atacar "Masyath" i Hisn al-Akrad, per\xc3\xb2 aquestes dues places i Hisn Tufan havien de pagar un tribut; l\'acord no va durar gaire temps._NEWLINE_El 1127 la fortalesa estava en mans d\'una branca dels mirdasides que la van vendre als Banu M\xc3\xbanqidh de Xaizar. Els isma\xc3\xaflites havien obtingut Baniyas del b\xc3\xbarida Tughtagin per\xc3\xb2 el 1130 la van cedir als francs i van provar de substituir-la per una posici\xc3\xb3 al Djabal Bahra. El 1132/1133 Sayf al-Mulk de la nissaga d\'Ibn Amrun, senyor d\'al-Kahf (al-kahf, \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x83\xd9\x87\xd9\x81, La Cova), els va vendre la fortalesa de Kadmus que l\'any anterior havia arrabassat als francs; els isma\xc3\xaflites des de Kadmus no van tardar a ocupar al-Kahf (1134) i Khariba i en els seg\xc3\xbcents anys set castells m\xc3\xa9s, i finalment l\'abril/maig de 1141 van ocupar la fortalesa de Masyad sorprenent al governador Sunkur, un mameluc al servei dels Banu Munkidh, que va ser mort al final de la lluita. En endavant Masyad fou la capital del "mestre" (mukaddam) isma\xc3\xaflita a S\xc3\xadria, supeditat al "gran mestre" d\'Alamut. El mestre siri\xc3\xa0 fou conegut normalment com a Shaykh al-Djabal (Senyor de la Muntanya) per\xc3\xb2 va passar a les fonts occidentals com "Vell de la Muntanya"._NEWLINE_El 1148 despr\xc3\xa9s del frac\xc3\xa0s de la Segona Croada, els isma\xc3\xaflites es van aliar als croats contra Nur al-Din, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard van participar en la defensa del castell de Shayzar, assetjat pels croats (1157). Els isma\xc3\xaflites es van reagrupar a Kadmus sota la direcci\xc3\xb3 del "mestre" Abu Muhammad i vers el 1162 va arribar a S\xc3\xadria Rashid al-Din Sinan ibn Salman ibn Muhammad al-Basri, enviat del gran mestre d\'Alamut, el cap dels isma\xc3\xaflites nizarites (coneguts com a assassins) que va governar als isma\xc3\xaflites sirians fins a la seva mort i creant un verdader estat militarment potent temut per croats i per musulmans._NEWLINE_Salad\xc3\xad fou objecte de dos atemptats dels nizarites i per castigar-los va penetrar a l\'estiu del 1176 a territori isma\xc3\xaflita que va assolar i va assetjar a Sinan al castell de Masyad; mentre durava el setge Salad\xc3\xad va saber que els croats havien atacat a la vall de la Bekaa i va decidir negociar el final del setge per poder anar a aquesta regi\xc3\xb3; el seu oncle Shihab al-Din Mahmud ibn Takash al-Harimi, governador d\'Hamat, fou l\'encarregat de les negociacions, i finalment es va acordar la retirada vers el 9 d\'agost, cap a Hamat; els termes del tractat no s\xc3\xb3n coneguts per\xc3\xb2 Salad\xc3\xad mai m\xc3\xa9s va atacar als isma\xc3\xaflites i aquests no van participar en cap m\xc3\xa9s complot contra ell. Rashid al-Din Sinan ibn Salman ibn Muhammad al-Basri hauria estat reconegut sobir\xc3\xa0 independent (en relaci\xc3\xb3 a Alamut, portant el t\xc3\xadtol d\'al-dunya wa-l-din) fins a la seva mort el setembre de 1193 (Saladi va morir poc abans, el 4 de mar\xc3\xa7 del mateix any). Darrere seu els Senyors de la Muntanya van tornar a dependre d\'Alamut situaci\xc3\xb3 comprovada el 1211. La independ\xc3\xa8ncia de l\'estat fou acceptada per Ricard Cor de Lle\xc3\xb3 el 1192._NEWLINE_El 1227 era o governador (mutawalli) o "mestre" Madjd al-Din que va rebre a l\'emperador Frederic II del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. El 1228/1229 est\xc3\xa0 testimoniat com a "mestre" Siradj al-Din Muzaffar ibn al-Husayn testimoniat encara el 1238. El 1240 consta coma a "mestre" un persa d\'Alamut de nom Tadj al-Din, segurament el mateix que apareix a una inscripci\xc3\xb3 del febrer de 1249 amb el nom de Tadj al-Din Abu l-Futh. El comandant de la fortalesa era llavors Abd Allah ibn Abi l-Fadl ibn Abd Allah. Tadj al-Din apareix tamb\xc3\xa9 el 1250 quan va anar al castell una ambaixada del rei Llu\xc3\xads el Sant de Fran\xc3\xa7a, en la qual el dominic Yves Le Breton va tractar in\xc3\xbatilment de convertir al "Vell de la Muntanya". Abans de 1227 es creu que fou governador de la fortalesa Kamal al-dunya wa-l-din al-Hasan ibn Masud que despr\xc3\xa9s del 1250 devia arribar a "mestre" i declara estar supeditat al gran mestre d\'Alamaut Ala al-Din Muhammad (1221\xe2\x80\x931255). Hulagu va ocupar Alamut el 1256 i Bagdad el 1258, envaint tot seguit S\xc3\xadria (1259/1260). Els mongols van ocupar la fortalesa al seu pas el 1260, sent "mestre" Rida al-Din Abu l-Maali, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria del sult\xc3\xa0 Q\xc3\xbatuz a Ayn Djalut els isma\xc3\xaflites la van recuperar junt amb tres altres fortaleses. El 1262 Baybars I va reclamar tribut als isma\xc3\xaflites; el "mestre Nadjm al-Din Ismail fou deposat i posat al seu lloc el seu gendre Sarim al-Din Mubarak, quer va haver de cedir Masyad. El 1263 Sarim va recuperar Masyad al marxar les forces del sult\xc3\xa0 i Baybars el va fer capturar i enviar al Caire on fou empresonat i Nadjm al-Din fou reconegut altre cop per un temps breu, seguit del seu fill Shams al-Din que es va comprometre a pagar un tribut anual. Finalment el mar\xc3\xa7 de 1270 el sult\xc3\xa0 va annexionar Masyad (el 1273 va caure la darrera fortalesa isma\xc3\xaflita, la d\'al-Kahf). Form\xc3\xa0 part llavors de la "prov\xc3\xadncia reial de les felices conquestes" amb Hisn al-Akrad com capital, i despr\xc3\xa9s de la conquesta de Tr\xc3\xadpoli el 1289 a la prov\xc3\xadncia de Tarabulus._NEWLINE_El 1320 Abu l-Fida la descriu coma una ciutat important regada per aig\xc3\xbces vives i amb molts jardins i una ciutadella s\xc3\xb2lida al Djabal al-Lukkam (de fet al Djabal al-Sikkin) a uns 5\xc2\xa0km al nord de Baris i a un dia a l\'oest d\'Hamat. Ibn Battuta la va visitar el 1355 i esmenta al costat del castell local, els castells isma\xc3\xaflites de Kadmus, al-Manayka, Ullayka i al-Kahf (els cinc castells que formaven la Kila al-Dawa o Castells de la Missi\xc3\xb3) que junt amb el castell d\'al-Rusafa formaven la niyaba de Masyad dependent de Tarabulus. Avan\xc3\xa7at el segle\xc2\xa0xiv la niyaba fou separada de Tarabulus i agregada a Dimaskh (Damasc) a la qual pertanyia el segle XV; a la meitat d\'aquest segle s\'esmenta com a part de la prov\xc3\xadncia d\'Hamawiyya. Sota els otomans a partir del 1516 les viles isma\xc3\xaflites pagaven una taxa especial; Masyad fou part de la prov\xc3\xadncia d\'Homs. En tot aquest temps amirs isma\xc3\xaflites van seguir residint a la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_Durant segles isma\xc3\xaflites i nusayrites van viure enfrontats. El 1808 nusayrites de la tribu Raslan que s\'havien establert a Masyad amb perm\xc3\xads de l\'emir isma\xc3\xaflita, van matar a aquest, al seu fill i a 300 isma\xc3\xaflites i es van apoderar de la ciutat. Els habitants van fugir i els notables van demanar la intervenci\xc3\xb3 del governador de Damasc Yusuf Pasha que va enviar de quatre a cinc mil homes; els nusayrites de Masyad es van haver de rendir per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s que els Banu Raslan van mantenir una resist\xc3\xa8ncia de tres mesos; el 1810 els refugiats isma\xc3\xaflites van poder tornar a la ciutat. El 1812 Buckhardt va comptar 250 fam\xc3\xadlies isma\xc3\xaflites i 30 cristianes a la ciutat (uns 1500 habitants) per\xc3\xb2 posteriorment el nombre va baixar i al final del segle moltes cases estaven en ru\xc3\xafnes; les muralles tenien tres portes; la mateixa mesquita estava ru\xc3\xafnosa i el castell havia estat demolit en part i en part restaurat per ser habitat. Del 1830 al 1841 va estar en mans d\'Ibrahim Pasha d\'Egipte i la fortalesa va patir alguns danys._NEWLINE_Al final de la I Guerra Mundial va passar als francesos que van desembarcar a comen\xc3\xa7ament del 1919. El febrer de 1919 es va revoltar el xeic Salih en una zona entre Mafyad i Tartus; els francesos foren interceptats entre Shaykh Badr i Masyad, per\xc3\xb2 finalment la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 fou dominada. El 1920 es va establir el mandat franc\xc3\xa8s i a quedar dins el Territori dels Alauites (2 de setembre de 1920) que fou incorporat als estats de S\xc3\xadria l\'1 de juliol de 1922 (junt a Alep i Damasc) i erigit en estat dels Alawites l\'1 de gener de 1925 (sent rebatejat estat de Latakia el 22 de setembre de 1930. El govern de Latakia va obligar a alguns grans propietaris d\'Hamat a cedir els seus pobles del kada de Masyad (Bayadiyya, Miryamin, Akakir i Rusafa) i les terres foren distribu\xc3\xafdes entre els pagesos, quedant agregats a l\'estat (abans pertanyien a la prov\xc3\xadncia d\'Hamat de l\'antic estat de Damasc i que des de 1922 formava part de la uni\xc3\xb3 d\'estats de S\xc3\xadria). El juliol de 1939 la mintaka o districte de Masyad, que pertanyia a la prov\xc3\xadncia siriana d\'Hamat i que tenia 4.059 habitants, va passar a l\'estat de Latakia._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia la zona va prosperar i el 1970 la mintaka tenia 75.437 habitants. Als anys vuitanta va quedar connectada a l\'autopista entre la riba oriental de l\'Orontes i el nord (amb enlla\xc3\xa7 a 7\xc2\xa0km de Masyad). Prop de Masyad, al sud, passa un oleoducte que uneix Homs amb la costa. Despr\xc3\xa9s del 2000 el programa d\'ajut a les viles hist\xc3\xb2riques (Historic Cities Support Program HCSP) de l\xe2\x80\x99Aga Khan va comen\xc3\xa7ar una campanya de preservaci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 i la ciutadella de Masyaf.\n_START_SECTION_\nEn els mitjans\n_START_PARAGRAPH_\nEl conjunt de Masyaf esdevingu\xc3\xa9 mundialment conegut arran de la seva aparici\xc3\xb3 en els videojocs de la s\xc3\xa8rie Assassin\'s Creed, on apareix vagament reprodu\xc3\xaft com a cuarter general dels Assassins.'