b'\n_START_ARTICLE_\nPride & Prejudice (pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de 2005)\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta cl\xc3\xa0ssica hist\xc3\xb2ria d\'amor i embolics t\xc3\xa9 lloc en la classista Anglaterra de finals del segle XVIII. La fam\xc3\xadlia Bennet, formada pel Sr. i la Sra. Bennet i les seves cinc filles - Jane, Elizabeth (Lizzy), Mary, Catherine (Kitty), i Lydia - viuen en relativa comoditat econ\xc3\xb2mica administrant una granja enmig del camp angl\xc3\xa8s, Longbourn. Degut a les lleis de l\'\xc3\xa8poca per\xc3\xb2, Longbourn est\xc3\xa0 destinada a ser heretada pel cos\xc3\xad del Sr. Bennet, el Sr. Collins. Per aquesta ra\xc3\xb3, la Sra. Bennet est\xc3\xa0 preocupada i ansiosa per casar les seves cinc filles abans que el Sr. Bennet mori. Malauradament per la seva mare, Elizabeth, la intel\xc2\xb7ligent i orgullosa hero\xc3\xafna de la hist\xc3\xb2ria, no est\xc3\xa0 disposada a casar-se si no \xc3\xa9s per vertader amor._NEWLINE_Quan el ric i solter Sr.Bingley s\'instal\xc2\xb7la a Netherfield Park, la mansi\xc3\xb3 ve\xc3\xafna, la Sra.Bennet no pot creure en la seva bona sort. Amb l\'objectiu d\'aconseguir que una de les seves cinc filles sense dot es casi amb ell, les arrossega al ball de l\'Assemblea (actual ajuntament) per presentar-les. El nouvingut sembla inclinar-se per la germana gran, Jane, una jove de bellesa tranquil\xc2\xb7la, per\xc3\xb2, per desgr\xc3\xa0cia, el Sr.Bingley va acompanyat per la seva estirada germana, Caroline, i el seu reservat i arrogant amic, el Sr.Darcy, que \xc3\xa9s propietari de la meitat de Derbyshire i, igual que Caroline, considera absurd relacionar-se amb les classes m\xc3\xa9s inferiors. Aix\xc3\xad, mentre el Sr.Bingley gaudeix del ball amb Jane Bennet, el Sr.Darcy no demostra cap intenci\xc3\xb3 de rebaixar-se a parlar amb gent provinciana i rebutja ballar amb Elizabeth descrivint-la al seu amic com no suficientment bella com per temptar-lo. Escoltant la conversa d\'amagat, Elizabeth, de seguida sent un profund menyspreu per Fitzwilliam Darcy i no dubta en demostrar-li el seu disgust amb un enginy\xc3\xb3s comentari. A partir d\'aquest moment, esclatar\xc3\xa0 una tempesta de di\xc3\xa0legs entre ells dos que no s\'abstendran de posar de manifest la seva mutua antipatia. I la mala opini\xc3\xb3 que Elizabeth s\'ha format del Sr.Darcy no tardar\xc3\xa0 a ser confirmada pel Sr. Wickham, que acaba d\'arribar al poble amb la mil\xc3\xadcia i va perdre tota la seva her\xc3\xa8ncia en mans del Sr.Darcy._NEWLINE_Enmig d\'aquest rebombori, visita Longbourn l\'hereu del Sr. Bennet, el Sr.Collins. William Collins, un cosi lluny\xc3\xa0 de la fam\xc3\xadlia dedicat al clergat, ha passat per la casa per escollir una esposa entre les cinc germanes i aix\xc3\xad permetre que Longbourn quedi en la fam\xc3\xadlia. Instigat per la Sra.Bennet, el Sr.Collins es fixa en Elizabeth i no tarda a proposar-li matrimoni. Elizabeth per\xc3\xb2, no est\xc3\xa0 disposada a aguantar les impertin\xc3\xa8ncies del Sr.Darcy i encara menys casar-se amb el Sr.Collins sense estimar-lo. Amb el suport del seu pare, rebutja el Sr.Collins i provoca una hist\xc3\xa8ria col\xc2\xb7lectiva entre les f\xc3\xa8mines de la casa per haver-se negat l\'estabilitat financera que el Sr.Collins li oferia. Una seguretat econ\xc3\xb2mica que aprofitar\xc3\xa0 la seva millor amiga, Charlotte, que acceptar\xc3\xa0 casar-se amb el Sr.Collins sense amor._NEWLINE_Mentrestant, la relaci\xc3\xb3 de Jane Bennet amb el Sr.Bingley progressa i sembla que pot acabar amb una boda. El Sr.Bingley sembla enamorat de Jane fins que un dia, inesperadament, marxa a Londres sense donar cap explicaci\xc3\xb3. Amb l\'esperan\xc3\xa7a que Jane pugui reprendre el seu amor amb Bingley, la fam\xc3\xadlia li proposa enviar-la amb els seus oncles a la gran capital. Per\xc3\xb2 Elizabeth ja s\'imagina que el Sr.Darcy i la germana del Sr.Bingley han incidit en aquesta decisi\xc3\xb3 amb l\'objectiu d\'evitar que el Sr.Bingley es casi amb una provinciana pobra._NEWLINE_Mesos m\xc3\xa9s tard, Elizabeth visita el seu cos\xc3\xad i la seva amiga Charlotte a Rosings, la mansi\xc3\xb3 de la seva patrona, Lady Catherine de Bourg. All\xc3\xa0 es retrobar\xc3\xa0 amb el Sr.Darcy que est\xc3\xa0 convidat a casa la seva tia, Lady de Bourg. Aquesta vegada per\xc3\xb2, el Sr.Darcy es mostra m\xc3\xa9s interessat en Elizabeth que cada cop li crida m\xc3\xa9s l\'atenci\xc3\xb3 per la seva agudesa mental i la seva finesa verbal. I \xc3\xa9s en aquest ambient que t\xc3\xa9 lloc la primera declaraci\xc3\xb3 d\'amor del Sr.Darcy a Elizabeth. Sota una pluja torrencial i a cobert en una glorieta del jard\xc3\xad de la casa, Fitzwilliam Darcy li exposa el seu profund amor malgrat el seu rang inferior. Sentint-se insultada, Elizabeth el rebutja decisivament argumentant la seva intervenci\xc3\xb3 en la relaci\xc3\xb3 de Jane i el Sr.Bingley i la seva immoralitat amb l\'her\xc3\xa8ncia del Sr.Wickham. Enfadat i amb el cor trencat, Darcy abandona la mansi\xc3\xb3 per\xc3\xb2, fent-li arribar abans una carta en la qual reconeix que havia menysvalorat l\'estimaci\xc3\xb3 que hi havia entre la Srta.Bennet i el Sr.Bingley i exposa al Sr.Wickham com un vividor que volia casar-se amb la seva germana de 15 anys per la seva her\xc3\xa8ncia de 30.000 lliures. Sentint-se avergonyida, Elizabeth comen\xc3\xa7a a descobrir la vertadera naturalesa del Sr.Darcy i a sentir un cert afecte per ell que anir\xc3\xa0 creixent._NEWLINE_De fet, ser\xc3\xa0 gr\xc3\xa0cies a ell que la seva fam\xc3\xadlia podr\xc3\xa0 enfrontar-se a la deshonra social. La seva immadura i inconscient germana petita, Lydia, es fugar\xc3\xa0 amb el Sr.Wickham sense avisar a ning\xc3\xba. Darcy, coneixedor de la situaci\xc3\xb3, ajudar\xc3\xa0 a la fam\xc3\xadlia d\'Elizabeth a trobar a la parella i negociar amb Wickham un casament r\xc3\xa0pid. A m\xc3\xa9s, el Sr.Darcy acompanyar\xc3\xa0 al Sr.Bingley de nou a Netherfield Park on, finalment, aquest \xc3\xbaltim visitar\xc3\xa0 Longbourn per proposar un matrimoni a Jane que aquesta acceptar\xc3\xa0._NEWLINE_Entre tanta alegria, nom\xc3\xa9s Elizabeth se sentir\xc3\xa0 lleugerament decaiguda. Amb el temps, ha pogut apreciar el Sr.Darcy i comen\xc3\xa7a a recon\xc3\xa8ixer que no li \xc3\xa9s tan indiferent com li semblava. \xc3\x89s la visita de Lady de Bourg la que la fa adonar-se completament del seu amor per Darcy. Lady Catherine, enfurismada per un rumor que ha sentit que vinculava al Sr.Darcy amb Elizabeth, es presenta per sorpresa i en plena nit a casa seva per posar-li els punts sobre les is. La tia de Fitzwilliam Darcy li exigeix deixar la seva relaci\xc3\xb3 amb el seu nebot i la insulta exposant sense embuts la seva pobresa econ\xc3\xb2mica i la seva difer\xc3\xa8ncia de classe. Ordenats r\xc3\xa0pidament els seus pensaments, Elizabeth es nega a prometre-li ni ara ni en el futur que no acceptar\xc3\xa0 mai una proposici\xc3\xb3 del seu nebot. Seran aquestes paraules les que arribaran a l\'o\xc3\xafda del Sr.Darcy qui, esperan\xc3\xa7at, es retrobar\xc3\xa0 amb Elizabeth en els aiguamolls de la zona i se li declarar\xc3\xa0 de nou obtenint una afirmaci\xc3\xb3._NEWLINE_En la versi\xc3\xb3 anglesa el film acaba amb l\'acceptaci\xc3\xb3 del pare d\'Elizabeth al matrimorni. En canvi, en la versi\xc3\xb3 americana, despr\xc3\xa9s d\'aquesta escena, apareix la parella feliment ja casats.\n_START_SECTION_\nTemes\n_START_PARAGRAPH_\nEn un principi podria semblar que el tema principal d\'Orgull i prejudici es pot extreure del mateix t\xc3\xadtol de la novel\xc2\xb7la. En realitat per\xc3\xb2, els cr\xc3\xadtics literaris creuren que es d\xc3\xb3na massa import\xc3\xa0ncia a un t\xc3\xadtol que podria haver estat escollit en el seu moment per factors comercials. Teoria que t\xc3\xa9 la seva l\xc3\xb2gica si es t\xc3\xa9 en compte que pocs anys abans la novel\xc2\xb7la Seny i sentiment havia tingut un incre\xc3\xafble \xc3\xa8xit. El 1813, res hauria semblat m\xc3\xa9s natural que utilitzar en una segona novel\xc2\xb7la del mateix autor la mateixa f\xc3\xb3rmula pel t\xc3\xadtol. A m\xc3\xa9s, cal dir que ni l\'orgull ni el prejudici es poden aplicar exclusivament a cap dels dos protagonistes. De fet, sembla que els dos desprenen aquestes qualitats._NEWLINE_En canvi, el que s\xc3\xad que \xc3\xa9s segur \xc3\xa9s l\'inter\xc3\xa8s de Jane Austen per analitzar la societat de la seva \xc3\xa8poca. En aquest cas, l\'argument d\'Orgull i prejudici d\xc3\xb3na molta import\xc3\xa0ncia al desenvolupament del car\xc3\xa0cter i moralitat dels seus personatges. Per un costat, exposa com l\'alta societat anglesa tenia la mirada fixa en Fran\xc3\xa7a i la Revoluci\xc3\xb3 i, preguntant-se si els podria afectar, decideix relacionar-se amb les classes inferiors del seu pa\xc3\xads en els balls de l\'Assemblea. I per l\'altre costat, demostra com el benestar social i la riquesa no s\xc3\xb3n precisament un avantatge per les dones. Cr\xc3\xadtica amb la societat patriarcal del segle XVIII, Jane Austen descriu la necessitat de les dones de fer un bon matrimoni si no volen acabar en la mis\xc3\xa8ria.\n_START_SECTION_\nPreproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'haver servit de model a una gran quantitat de com\xc3\xa8dies rom\xc3\xa0ntiques, els productors de Working Title Films es van comen\xc3\xa7ar a plantejar la idea de tornar a dur a la pantalla gran la hist\xc3\xb2ria d\'Orgull i prejudici. L\'\xc3\xa8xit de les adaptacions televisives de la BBC demostrava que el p\xc3\xbablic encara gaudia amb les aventures de les germanes Bennet, per\xc3\xb2 l\'\xc3\xbanic referent que se\'n tenia a nivell cinematogr\xc3\xa0fic era el llargmetratge de 1940 de Robert Z. Leonard. Tenint en compte que la versi\xc3\xb3 de 1940 abandonava l\'argument original i remarcava els estereotips del m\xc3\xb3n de la Reg\xc3\xa8ncia, els productors van decidir reinventar la hist\xc3\xb2ria i presentar-la tal com l\'havia escrit Jane Austen. I, per dur a terme aix\xc3\xb2, es va escollir a Joe Wright, un director de cinema rom\xc3\xa0ntic, capa\xc3\xa7 de rodar una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de forma moderna sense corrompre-la.\n_START_SECTION_\nRodatge\n_START_PARAGRAPH_\nEls productors i el director van preferir que la cinta es rod\xc3\xa9s \xc3\xadntegrament en el Regne Unit per tal que la c\xc3\xa0mara es pogu\xc3\xa9s moure de fora a dins i viceversa. A m\xc3\xa9s, a Anglaterra es podien aprofitar els seus decorats naturals creant una atmosfera m\xc3\xa9s real en la qual els actors es poguessin relaxar i sentir-se c\xc3\xb2modes. Aix\xc3\xad, es va programar un rodatge d\'onze setmanes (estiu del 2004) i es va escollir Groombridge Place, entre Kent i Sussex, per fer de Longbourn, la casa familiar dels Bennet. Groombridge \xc3\xa9s una mansi\xc3\xb3 del segle XVII envoltada per un fossat enmig d\'un immens parc. I, pel rodatge, va haver de ser redecorada a l\'estil t\xc3\xadpic del segle XVIII. Una barreja d\'objectes antics i chic a m\xc3\xa9s d\'alguns canvis exteriors com els marcs de les finestres i la transformaci\xc3\xb3 d\'un immaculat pati en un femer per a les gallines van convertir la casa en la llar dels Bennet._NEWLINE_Altres localitzacions importants s\xc3\xb3n la mansi\xc3\xb3 llogada pel Sr.Bingley prop de Longbourn, anomenada Netherfield Park; Rosings, la casa de Lady Catherine de Bourg; i evidentment, Pemberley, la propietat del Sr.Darcy. Respecte a la primera, Netherfield Park, l\'equip cinematogr\xc3\xa0fic es va despla\xc3\xa7ar a Basildon Park, una magn\xc3\xadfica mansi\xc3\xb3 d\'estil pal\xc2\xb7ladi\xc3\xa0 constru\xc3\xafda en un parc de 160 hect\xc3\xa0rees travessat pel T\xc3\xa0mesi._NEWLINE_La impressionant casa de la nogensmenys impressionant Lady de Bourg va ser, en realitat, Burghley House, una de les cases m\xc3\xa9s grans d\'Anglaterra. La propietat la va construir a mitjans del segle XVI William Cecil Lord Burghley, canceller de la reina Elisabet I d\'Anglaterra. L\'edifici quasi no ha canviat des de llavors i el seu interior va fer les del\xc3\xadcies del director de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que va aprofitar els seus salons per ubicar a Lady Catherine._NEWLINE_Per \xc3\xbaltim, Pemberley, la finca del Sr. Darcy, va ser representada a la pantalla gran per dues mansions brit\xc3\xa0niques. Per filmar-ne els seus exteriors es va escollir Chatsworth House, propietat dels Ducs de Devonshire. De fet, Jane Austen menciona Chatsworth a Orgull i prejudici i la fam\xc3\xadlia ducal creu que es va basar precisament en la seva casa per descriure Pemberley. Els salons i interiors de la casa del Sr.Darcy, en canvi, s\xc3\xb3n interpretats per una altra mansi\xc3\xb3, Wilton House de Salisbury, utilitzada tamb\xc3\xa9 en altres pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d\'\xc3\xa8poca com a model de l\'arquitectura brit\xc3\xa0nica.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nUna pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula d\'\xc3\xa8poca com aquesta, normalment, no es roda completament en decorats naturals. En general, s\'aprofiten els estudis per gravar-hi les escenes clau i despr\xc3\xa9s es prenen imatges obertes dels edificis. Joe Wright, en canvi, no en va voler ni sentir parlar dels estudis. El seu objectiu era evitar la "tradici\xc3\xb3 pintoresca" que sol caracteritzar aquest tipus de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, evitar la composici\xc3\xb3 formal i els quadres d\'\xc3\xa8poca, i utilitzar els escenaris reals en el seu lloc. Centrant-se en el realisme que cont\xc3\xa9 la prosa de Jane Austen va treballar bastant amb els primers plans, no nom\xc3\xa9s dels actors sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 dels elements quotidians de les cases, com per exemple, les restes de menjar i les flors d\'un gerro. Tamb\xc3\xa9 va intentar minimitzar la filmaci\xc3\xb3 dels carruatges amb cavalls. Al cap i a la fi, segons ell, l\'important de la hist\xc3\xb2ria no \xc3\xa9s veure com una persona puja i baixa d\'un carruatge sin\xc3\xb3 les petites coses de la vida.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que s\'havien conegut diverses adaptacions de la novel\xc2\xb7la de Jane Austen, fins al 2005, el llargmetratge m\xc3\xa9s recent era de 1940. Per aix\xc3\xb2, no \xc3\xa9s d\'estranyar que els cr\xc3\xadtics cinematogr\xc3\xa0fics, en comptes de comparar aquesta nova versi\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria amb la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Robert Z. Leonard, preferissin fer-ho amb la seva adaptaci\xc3\xb3 televisiva de 1995, considerada fins llavors la millor._NEWLINE_Aquesta tend\xc3\xa8ncia no va beneficiar precisament a Pride & Prejudice, ja que se la va considerar menys profunda i complexa que la s\xc3\xa8rie televisiva. Tot i aix\xc3\xad, l\'habilitat de la seva guionista, Deborah Moggach, va crear, segons Roger Ebert del Chicago Sun-Times, una de les adaptacions m\xc3\xa9s delicioses i commovedores d\'Austen. De fet, el que m\xc3\xa9s va impressionar a la cr\xc3\xadtica va ser que s\'hagu\xc3\xa9s pogut condensar una novel\xc2\xb7la en la que apareixen una infinitat de personatges, en dues hores de pantalla i sense perdre en cap moment els di\xc3\xa0legs enginyosos, rom\xc3\xa0ntics i c\xc3\xb2mics que tant caracteritzen l\'obra de Jane Austen. Segons Javier Oca\xc3\xb1a, del diari El Pa\xc3\xads: Wright i Deborah Moggach han dut a la pantalla la lletra i ess\xc3\xa8ncia de Jane Austen._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es va fer notar la difer\xc3\xa8ncia d\'edat dels seus actors protagonistes amb les versions de 1940 i 1995 on els actors ja entraven en la trentena. Per\xc3\xb2, segons els comentaris generals, es va saber apreciar la visi\xc3\xb3 captivadorament jove de Joe Wright (Peter Travers: Rolling Stone). Nom\xc3\xa9s algunes veus van comparar el retrat que Matthew Macfadyen feia del Sr.Darcy amb el que havia fet Colin Firth el 1995 i no el consideraven al mateix nivell. Garth Pearce de The Sunday Times va dir al respecte que Colin Firth sempre ser\xc3\xa0 recordat com el perfecte Sr.Darcy. En tot cas, segons la majoria, Pride & Prejudice \xc3\xa9s una adaptaci\xc3\xb3 estel\xc2\xb7lar, que fascina completament a l\'espectador amb una barreja exquisita d\'emoci\xc3\xb3 i enginy (Claudia Puig: USA Today).'