b'\n_START_ARTICLE_\nThere\'s Plenty of Room at the Bottom\n_START_PARAGRAPH_\nThere\'s Plenty of Room at the Bottom (En el fons hi ha espai de sobres) \xc3\xa9s el t\xc3\xadtol d\'una confer\xc3\xa8ncia famosa donada pel f\xc3\xadsic Richard Feynman en una reuni\xc3\xb3 de la Societat Americana de F\xc3\xadsica a Caltech el 29 de desembre, de 1959. Feynman planteja la possibilitat de manipulaci\xc3\xb3 directa d\'\xc3\xa0toms individuals com una forma m\xc3\xa9s potent de qu\xc3\xadmica sint\xc3\xa8tica que les que es feien servir a l\'\xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nConcepte\n_START_PARAGRAPH_\nFeynman va plantejar un cert nombre de ramificacions interessants d\'una habilitat general per manipular mat\xc3\xa8ria a escala at\xc3\xb2mica. Es va interessar especialment en les possibilitats d\'ordinadors amb de circuits m\xc3\xa9s densos, i microscopis que podrien veure coses molt m\xc3\xa9s petites del que \xc3\xa9s possible amb microscopis electr\xc3\xb2nics. Aquestes idees es varen materialitzar m\xc3\xa9s tard amb l\'\xc3\xbas del microscopi d\'efecte t\xc3\xbanel el microscopi de for\xc3\xa7a at\xc3\xb2mica i altres exemples de microscopis d\'escombratge amb sondes i sistemes d\'emmagatzematge com la mem\xc3\xb2ria Millipede, creada per investigadors d\'IBM._NEWLINE_Feynman tamb\xc3\xa9 suggeria que hauria de ser possible, en principi, fer s\xc3\xadntesi qu\xc3\xadmica per manipulaci\xc3\xb3 mec\xc3\xa0nica. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 presentava la "possibilitat estranya" d\'"empassar-se el doctor", una idea que atribu\xc3\xafa en l\'assaig al seu amic i estudiant de postgrau Albert Hibbs. Aquest concepte implicava construir un robot quir\xc3\xbargic min\xc3\xbascul que es pugui engolir. La construcci\xc3\xb3 d\'aquest robot es plantejava desenvolupant un conjunt de mans de manipulador a escala un quart controlades directament per les mans de l\'operador, emprant aquest manipulador, construir m\xc3\xa0quines eina com les de qualsevol taller per\xc3\xb2 a escala un quart. Llavors fer servir aquest conjunt d\'eines petites amb les mans petites per construir i operar deu conjunts de mans i eines a escala un setz\xc3\xa8 i aix\xc3\xad anar baixant d\'escala. Acabant potser en mil milions de min\xc3\xbascules f\xc3\xa0briques per tal d\'aconseguir una producci\xc3\xb3 massivament paral\xc2\xb7lela. Aquesta idea havia estat anticipada en part, fins a la microescala, per l\'autor de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 Robert A. Heinlein en la seva novel\xc2\xb7la curta Waldo el 1940. A mesura que les mides es fan m\xc3\xa9s petites, s\'hauran de redissenyar algunes eines perqu\xc3\xa8 la intensitat relativa de les diverses forces canvia. La gravetat es torna menys important, la tensi\xc3\xb3 superficial esdev\xc3\xa9 m\xc3\xa9s important, les forces de Van der Waals esdevenen m\xc3\xa9s importants, etc. . Feynman esmenta aquestes q\xc3\xbcestions d\'escala durant la seva confer\xc3\xa8ncia. Ning\xc3\xba no ha intentat encara implementar experimentalment aquesta idea.\n_START_SECTION_\nReptes\n_START_PARAGRAPH_\nAcabava la seva confer\xc3\xa8ncia amb reptes per construir un motor min\xc3\xbascul i escriure la informaci\xc3\xb3 des d\'una p\xc3\xa0gina de llibre en una superf\xc3\xadcie 1/25,000 m\xc3\xa9s petit a escala lineal. Oferia premis de $1000 per a cada reptet. Sorprenentment, el repte del motor va ser superat aviat per William McLellan, un artes\xc3\xa0 meticul\xc3\xb3s que feia servir eines convencionals; el motor satisfeia les condicions, per\xc3\xb2 no feia avan\xc3\xa7ar l\'estat de l\'art. . En 1985, Tom Newman, un estudiant de Stanford, va aconseguir redu\xc3\xaft el primer par\xc3\xa0graf d\'Un Conte de Dues Ciutats en 1/25,000, i va recollir el segon premi de Feynman.\n_START_SECTION_\nImpacte\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s tard, el 1986 K. Eric Drexler al seu llibre: Motors de la creaci\xc3\xb3: L\'era de la nanotecnolog\xc3\xada que ve agafava el concepte de Feynman dels mil milions de factories min\xc3\xbascules i hi afegia la idea que podrien fer m\xc3\xa9s c\xc3\xb2pies de si mateixes, via control inform\xc3\xa0tic en comptes de control per un operador hum\xc3\xa0._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la seva mort, els estudiosos que analitzen el desenvolupament hist\xc3\xb2ric de nanotecnologia han concl\xc3\xb2s que el paper present de Feynman catalitzant la investigaci\xc3\xb3 en nanotecnologia \xc3\xa9s limitat basat en el recull de les aportacions de moltes de les persones actives en el naixent camp els anys 1980 i el 1990. Chris Toumey, un antrop\xc3\xb2leg cultural a la Universitat de South Carolina, ha reconstru\xc3\xaft la hist\xc3\xb2ria de la publicaci\xc3\xb3 i republicaci\xc3\xb3 de la confer\xc3\xa8ncia de Feynman, junt amb el registre de citacions a "There\'s Plenty" en la literatura cient\xc3\xadfica. A l\'article de Toumey de 2008, "Llegint Feynman en nanotecnologia", trobava 11 versions de la publicaci\xc3\xb3 de "There\'s Plenty", m\xc3\xa9s dos exemples d\'una confer\xc3\xa8ncia propera explicada per Feynman, "Maquin\xc3\xa0ria Infinitessimal", que Feynman anomenava "Molt" Espai, Revisitat." Tamb\xc3\xa9 en les refer\xc3\xa8ncies de Toumey hi ha les cintes de v\xc3\xaddeo d\'aquella segona confer\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Toumey va trobar que les versions publicades de la confer\xc3\xa8ncia de Feynman tenien una influ\xc3\xa8ncia insignificant durant els vint anys despr\xc3\xa9s de la primera publicaci\xc3\xb3, mesurada per citacions en la literatura cient\xc3\xadfica, i no molta m\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia en la d\xc3\xa8cada despr\xc3\xa9s del microscopi d\'efecte t\xc3\xbanel, inventat el 1981. Posteriorment, l\'inter\xc3\xa8s en "There\'s Plenty" en la literatura cient\xc3\xadfica augmenta en gran manera durant els primers anys 1990. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s probablement perqu\xc3\xa8 el terme "nanotecnologia" guanyava atenci\xc3\xb3 seriosa just abans d\'aquell temps. La revista Nanotechnology sortia el 1989; el fam\xc3\xb3s experiment de Eigler-Schweizer, que precisament manipulava 35 \xc3\xa0toms de xen\xc3\xb3, es publicava en la revista Nature l\'abril de 1990; i Science t\xc3\xa9 una edici\xc3\xb3 especial sobre nanotecnologia el novembre de 1991. Aquests i altres desenvolupaments insinuen que la redescoberta retroactiva de "el There\'s Plenty" de Feynman donava nanotecnologia una hist\xc3\xb2ria empaquetada que proporcionava una primera data de desembre de 1959, m\xc3\xa9s una connexi\xc3\xb3 al carisma i el geni de Richard Feynman._NEWLINE_L\'an\xc3\xa0lisi de Toumey tamb\xc3\xa9 inclou comentaris de cient\xc3\xadfics distingits en la nanotecnologia que diuen que "There\'s Plenty" no va influir en el seu primer treball, i de fet la majoria d\'ells no l\'havien llegit fins a una data posterior._NEWLINE_L\'estatura de Feynman com a premi Nobel i com a figura ic\xc3\xb2nica de la ci\xc3\xa8ncia del segle XX segurament va ajudar als defensors de la nanotecnologia i va proporcionar un enlla\xc3\xa7 intel\xc2\xb7lectual valu\xc3\xb3s amb el passat.'