b"\n_START_ARTICLE_\nPuig de l'Anell\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Joan Coromines, Puig de l'Anell \xc3\xa9s un top\xc3\xb2nim ja plenament rom\xc3\xa0nic; \xc3\xa9s a dir, format ja en el si de la llengua catalana, sense que vingui, sin\xc3\xb3 indirectament, de cap paraula llatina. Es form\xc3\xa0 com a comparaci\xc3\xb3 a partir de les caracter\xc3\xadstiques del puig on es constitu\xc3\xad el poble: un tur\xc3\xb3 petit, rod\xc3\xb3 i pelat, com un anell._NEWLINE_Amb diferents formes ortogr\xc3\xa0fiques, \xc3\xa9s documentat el 1359 (Puig de l'Anell) i el 1408 (Puigdanell).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nPuig de l'Anell no va tenir mai ajuntament propi, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que en va formar un amb els pobles de Montesquiu i Galliner, esmentat com a municipi independent en el seu article del Diccionario geogr\xc3\xa1fico... de Pascual Madoz, i com a pobles dependents d'Orcau a l'article d'aquest darrer poble. Aquest ef\xc3\xadmer ajuntament fou suprimit el febrer del 1847, pel fet de no assolir el m\xc3\xadnim de 30 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) que exigia la nova llei municipal aprovada aquell any._NEWLINE_Les ru\xc3\xafnes d'aquest poble que no han quedat sota les aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0 s\xc3\xb3n en una plana, que duu el nom de poble, i dalt d'un tur\xc3\xb3 de 571 m. alt., a l'extrem nord-est del terme d'Isona i Conca Dell\xc3\xa0. El poble t\xc3\xa9 esgl\xc3\xa9sia parroquial rom\xc3\xa0nica, abandonada, dedicada a Sant Sebasti\xc3\xa0._NEWLINE_En el puig on es dre\xc3\xa7ava una part del poble s'han trobat vestigis de poblaments prehist\xc3\xb2rics (entre elles, destrals de pedra polida), a m\xc3\xa9s del medieval, aix\xc3\xad com enterraments d'\xc3\xa8poca romana tardana i altmedieval. _NEWLINE_El 1359 consten a Puig de l'Anell 3 focs (unes 15 persones). El 1831 hi consten 40 habitants, per\xc3\xb2 conjuntament amb Galliner i Puig de l'Anell. _NEWLINE_En el Diccionario geigr\xc3\xa1fico... de Pascual Madoz es parla molt breument de Puig de l'Anell; diu que est\xc3\xa0 compost per 5 cases i una capella dedicada a sant Sebasti\xc3\xa0, dalt d'un tur\xc3\xb3._NEWLINE_El 1900, 17 edificis amb 24 habitants._NEWLINE_Fins a l'extinci\xc3\xb3 dels senyorius, Galliner, Montesquiu i Puig de l'Anell pertanyien al bisbe d'Urgell._NEWLINE_En la proposta derivada per l'informe popularment denominat Informe Roca, l'antic terme de Tremp havia de ser profundament modificat: el sector de la Terreta (antics termes de Sapeira i d'Espluga de Serra havien de passar a formar part del terme municipal del Pont de Suert. D'altra banda, havien de ser agregats al de Tremp la meitat meridional del terme de Talarn, l'antic terme de Sant Serni, de l'actual de Gavet de la Conca, aix\xc3\xad com la vall de Montesquiu, amb els antics pobles, ara abandonats, de Galliner, Montesquiu i Puig de l'Anell. Com a intercanvi amb Talarn, l'antic terme de Gurp de la Conca havia de passar de Tremp a Talarn, amb la qual cosa l'Acad\xc3\xa8mia General B\xc3\xa0sica de Suboficials deixaria de ser migpartida entre dos municipis diferents. A m\xc3\xa9s, Tremp entrava a formar d'una de les quatre agrupacions municipals del Pallars Juss\xc3\xa0, integrada per Tremp, Talarn i Montsec."