b"\n_START_ARTICLE_\nCarrer de la Merc\xc3\xa8\n_START_SECTION_\nEscola de la Merc\xc3\xa8\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic convent mercedari convertit l'any 1848 en l'escola de la Merc\xc3\xa8 va ser ocupat temporalment per una comissaria de policia (n\xc3\xbamero 6). Enderrocat l'any 2002 era un edifici entre mitgeres aixecat al costat del Temple de la Reparaci\xc3\xb3. Constava de tres nivells. Al primer s'obrien la porta principal d'acc\xc3\xa9s i finestres laterals d'arc escarser. Al segon, balcons laterals amb base en forma de m\xc3\xa8nsula i tres finestres centrals. El tercer nivell estava ocupat per una llarga balconada central i balcons als extrems. El r\xc3\xa0fec, de teula \xc3\xa0rab, era molt poc pronunciat. Posteriorment els murs van ser pintats de groc sobre l'arrebossat. L'edifici es trobava organitzat al voltant d'un pati central a manera de claustre, al que s'obrien balcons en els diferents nivells. No tenia cap inter\xc3\xa8s art\xc3\xadstic per\xc3\xb2 l'escut que presidia la seva portalada va ser conservat (actualment est\xc3\xa0 instal\xc2\xb7lat al vest\xc3\xadbul de l'actual Col\xc2\xb7legi de la Merc\xc3\xa8, al barri del Rastre)._NEWLINE_En el mateix solar va construir-se la Biblioteca Marcel\xc2\xb7l\xc3\xad Domingo.\n_START_SECTION_\nHabitatge al n\xc3\xbamero 8\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici del n\xc3\xbamero 8 \xc3\xa9s entre mitgeres, de planta baixa, dos pisos i golfes. Ocupa 10 metres  de fa\xc3\xa7ana, aproximadament. La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s de carreus de pedra a la planta, amb portal adovellat de mig punt i una finestra lateral a nivell d'entres\xc3\xb2l. Els pisos, arrebossats a la fa\xc3\xa7ana, tenen balcons de ferro. Interessa especialment el vest\xc3\xadbul de la planta baixa, perqu\xc3\xa8 mant\xc3\xa9 la seva disposici\xc3\xb3 original. Es compon de dos trams. El primer, vest\xc3\xadbul, combina en el terra rajoles blanques i negres amb lloses de pedra, i obre una porta a cada mur lateral. Un fals arc escarser la separa de la part interior, d'acc\xc3\xa9s a l'escala, catalana i amb ull central il\xc2\xb7luminat per una claraboia. Sota l'escala hi ha un banc d'obra manisat amb rajola vidriada i amb un motiu floral centrant el respatller. En els dos sectors el sostre \xc3\xa9s de revoltons entre bigues de fusta.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSembla que aquest carrer correspon aproximadament al que era eix d'un important fossar rom\xc3\xa0, corresponent al decumanus i paral\xc2\xb7lel a la muralla romana, que perfila el carrer de la Vall. El 1901-1902, en construir la Cripta del Temple de la Reparaci\xc3\xb3 es van trobar restes de dues b\xc3\xb2biles romanes i moltes \xc3\xa0mfores i urnes funer\xc3\xa0ries. Posteriorment van apar\xc3\xa8ixer m\xc3\xa9s restes en obres realitzades en diferents edificis del carrer._NEWLINE_Segons sembla, en \xc3\xa8poca \xc3\xa0rab, el carrer era ocupat per immobles, el que significaria la desaparici\xc3\xb3 ja del fossar. Despr\xc3\xa9s de la reconquesta reb\xc3\xa9 el nom de Santa Caterina, i hi havia palaus i casals importants. El nom actual del carrer li ve donat pel convent dels Mercedaris que hi havia establert on ara hi ha el temple de la Reparaci\xc3\xb3._NEWLINE_Amb motiu de la remodelaci\xc3\xb3 interior de l'edifici situat al n\xc3\xbamero 8, i com que aquesta remodelaci\xc3\xb3 necessitava rebaixos de terra, es va realitzar una intervenci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica preventiva de control de les obres. La finca motiu de la intervenci\xc3\xb3 es troba en el nucli antic de Tortosa, considerat Conjunt Hist\xc3\xb2ric i Art\xc3\xadstic i BCIN, cosa que implica una protecci\xc3\xb3 total per als edificis catalogats i per al subs\xc3\xb2l. Els objectius de la intervenci\xc3\xb3 van ser la localitzaci\xc3\xb3, delimitaci\xc3\xb3 i posterior documentaci\xc3\xb3 de les restes arqueol\xc3\xb2giques que podrien quedar afectades pels moviments de terres provocats pel projecte constructiu. Un cop realitzada la intervenci\xc3\xb3, es va de ressaltar que els estrats documentats proporcionaven informaci\xc3\xb3 de l'activitat humana en la zona en \xc3\xa8poca baixmedieval i moderna; es tractava de constants remocions de terres reblertes de runa i material constructiu, fet que evidencia una activitat de reforma constant en els \xc3\xbaltims tres segles. Es va documentar un conjunt habitacional del que nom\xc3\xa9s se'n van poder constatar els fonaments, per\xc3\xb2 del que se'n desconeix l'estructura interna. A partir del material cer\xc3\xa0mic recuperat \xc3\xa9s possible establir una cronologia diferenciant tres fases: Segles XIV - XVII: Estructures d'h\xc3\xa0bitat amb fonaments documentats, per\xc3\xb2 no delimitada en superf\xc3\xadcie, tot i que, a difer\xc3\xa8ncia del convent i l'edifici actual, sembla que l'antic tindria una orientaci\xc3\xb3 nord-est/sud-oest. Segle XVII: Les estructures de la fase anterior van ser arrasades i amortitzades per la construcci\xc3\xb3 del convent dels mercedaris. Els fonaments dels murs mitjancers que delimiten l'immoble per l'est i l'oest van ser constru\xc3\xafts durant aquesta fase. Segle XIX: A partir de 1835, amb la desamortitzaci\xc3\xb3 de Mendiz\xc3\xa1bal l'esgl\xc3\xa9sia s'hagu\xc3\xa9 de desprendre dels molts dels seus edificis, monestirs i convents, fet que tamb\xc3\xa9 afect\xc3\xa0 al convent dels mercedaris. Algunes de les antigues propietats de l'esgl\xc3\xa9sia van passar a mans privades i van entrar en un proc\xc3\xa9s de parcel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 i subdivisi\xc3\xb3. La tipologia i organitzaci\xc3\xb3 de l'immoble t\xc3\xa9 una forta relaci\xc3\xb3 amb la llei de 1835, ja que, a simple vista, es poden observar en els paraments obertures corresponents a portes o finestres que en algun moment van ser tapiades, i per tant, ja no comunicaven amb altres estances. Pel que fa als materials cer\xc3\xa0mics recollits, la majoria es tracta de cer\xc3\xa0miques de cocci\xc3\xb3 oxidant vidrades d'ampli espectre cronol\xc3\xb2gic: cer\xc3\xa0mica de cocci\xc3\xb3 oxidant pintada, cer\xc3\xa0mica vidrada decorada (verd i mangan\xc3\xa8s, vaixella blava catalana, valenciana, i blava moderna, vaixella de reflexos met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics), cer\xc3\xa0mica vidrada no decorada (melades). A banda de les peces cer\xc3\xa0miques tamb\xc3\xa9 es va documentar algun fragment de vidre (3) i quatre de ferro."