b'\n_START_ARTICLE_\nSecundino Delgado\n_START_SECTION_\nEstada a Vene\xc3\xa7uela\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1896 torn\xc3\xa0 uns mesos a Santa Cruz de Tenerife i torn\xc3\xa0 a marxar a Caracas. Ser\xc3\xa0 a partir d\'aquest moment quan comenci a ocupar-se de la "q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 nacional can\xc3\xa0ria". La seva formaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i ideol\xc3\xb2gica t\xc3\xa9 lloc a l\'exili, i al seu retorn a Can\xc3\xa0ries, decideix bolcar la seva lluita cap a la independ\xc3\xa8ncia de Can\xc3\xa0ries, aplicant la idea d\'alliberament de les nacions oprimides. Aquesta estada a les illes ser\xc3\xa0 breu, car ha d\'expatriar-se novament a causa dels moviments del general Weyler per a ordenar el seu ingr\xc3\xa9s a la pres\xc3\xb3. _NEWLINE_Ja a Vene\xc3\xa7uela, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a establir contactes amb la col\xc3\xb2nia can\xc3\xa0ria resident a fi d\'organitzar un moviment emancipatori canari i difondre aquestes idees (a trav\xc3\xa9s d\'una publicaci\xc3\xb3 que es titular\xc3\xa0 El Guanche). Aquesta vegada les persones amb les quals pren contacte procedeixen de la petita burgesia republicana de La Palma, relacionades tamb\xc3\xa9 amb la francma\xc3\xa7oneria: Jos\xc3\xa9 Esteban Guerra Zerpa, que havia treballat en el peri\xc3\xb2dic El Time i fundat el Diario de Avisos (m\xc3\xa9s tard deixaria la direcci\xc3\xb3 d\'aquest peri\xc3\xb2dic, que evolucionaria cap al conservadorisme); i Francisco Brito Lorenzo. No obstant aix\xc3\xb2, a pesar que els seus col\xc2\xb7laboradors no procedissin d\'aquest ambient, Secundino mantindr\xc3\xa0 en aquesta etapa el seu discurs obrerista. Es funda aix\xc3\xad el peri\xc3\xb2dic El Guanche, amb Secundino com a director-redactor, el qual tindr\xc3\xa0 com lema nom\xc3\xa9s per les Can\xc3\xa0ries i per als canaris, a causa de la prohibici\xc3\xb3 que feia la legislaci\xc3\xb3 vene\xc3\xa7olana sobre la participaci\xc3\xb3 estrangera en la pol\xc3\xadtica del pa\xc3\xads (que afectava tamb\xc3\xa9 a la difusi\xc3\xb3 de propaganda); aix\xc3\xb2 no impedeix que continu\xc3\xaf signant articles on parli de l\'internacionalisme i del proletariat com una sola fam\xc3\xadlia. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 El Guanche de cap manera es tracta d\'un peri\xc3\xb2dic obrerista, i de fet parteix del seu finan\xc3\xa7ament procedeix dels comerciants illencs de Vene\xc3\xa7uela, per tant no \xc3\xa9s igual el discurs de Secundino que el discurs populista i interclasista d\'alguns dels col\xc2\xb7laboradors. D\'altra banda cal destacar que els redactors del Guanche aposten decididament per la independ\xc3\xa8ncia de Can\xc3\xa0ries, rebutjant-se expl\xc3\xadcitament les propostes autonomistes. Tamb\xc3\xa9 ataca sovint el caciquisme._NEWLINE_El peri\xc3\xb2dic es publica en un context en el qual la guerra a Cuba est\xc3\xa0 molt present, i aix\xc3\xb2 es veu reflectit en el contingut d\'aquest, fent cont\xc3\xadnues crides als canaris a no participar en l\'ex\xc3\xa8rcit espanyol (ja des d\'El Esclavo el mateix Secundino Delgado havia fet crides als voluntaris for\xc3\xa7ats de tota Espanya a rebel\xc2\xb7lar-se contra el seu propi ex\xc3\xa8rcit i unir-se als revolucionaris obrers que lluitaven per la independ\xc3\xa8ncia de Cuba). El Guanche no va tenir una difusi\xc3\xb3 molt \xc3\xa0mplia, per\xc3\xb2 causar\xc3\xa0 una certa preocupaci\xc3\xb3 a Vene\xc3\xa7uela, i ser\xc3\xa0 empresonat per les mateixes autoritats vene\xc3\xa7olanes. Tanmateix seguir\xc3\xa0 publicant alguns nombres m\xc3\xa9s, dirigit ara per Guerra Zerpa. La intervenci\xc3\xb3 militar dels EUA en el conflicte de Cuba, Puerto Rico i Filipines incidir\xc3\xa0 en el tancament definitiu del Guanche. Aquesta intervenci\xc3\xb3 produir\xc3\xa0 un auge de l\'espanyolisme, que afectar\xc3\xa0 a la mateixa col\xc3\xb2nia can\xc3\xa0ria de Vene\xc3\xa7uela. A aix\xc3\xb2 cal afegir els temors dels propis redactors del Guanche i de l\'entorn del nacionalisme canari que EUA enva\xc3\xads Can\xc3\xa0ries. Si b\xc3\xa9 segueixen atacant Espanya per la seva actitud a les Antilles i a Can\xc3\xa0ries (acusant-la a m\xc3\xa9s de ser la culpable del conflicte), a causa de la conjuntura decideixen suspendre la publicaci\xc3\xb3 del peri\xc3\xb2dic fins que el conflicte qued\xc3\xa9s resolt.\n_START_SECTION_\nRetorn a Can\xc3\xa0ries\n_START_PARAGRAPH_\nSecundino Delgado fou expulsat de Vene\xc3\xa7uela el 1898 i torn\xc3\xa0 a Can\xc3\xa0ries. En aquests moments s\'estan introduint els nous monocultius del pl\xc3\xa0tan o el tom\xc3\xa0quet, i alhora comen\xc3\xa7a a apar\xc3\xa8ixer una tend\xc3\xa8ncia a la proletaritzaci\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria i un creixement del proletariat urb\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 tindran una gran import\xc3\xa0ncia les activitats portu\xc3\xa0ries a Santa Cruz de Tenerife i Las Palmas de Gran Can\xc3\xa0ria. El periodista i tip\xc3\xb2graf Jos\xc3\xa9 Cabrera D\xc3\xadaz promour\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 d\'associacions obreres, i l\'associaci\xc3\xb3 de tots els gremis de treballadors. Comen\xc3\xa7a aix\xc3\xad una incipient consci\xc3\xa8ncia de classe i la idea d\'unir a tots els treballadors masculins (si b\xc3\xa9 comencen a apar\xc3\xa8ixer t\xc3\xadmidament algunes reivindicacions tendents a la igualtat entre sexes, properes al feminisme). Es forma aix\xc3\xad l\'Associaci\xc3\xb3 Obrera de Can\xc3\xa0ries, i el seu \xc3\xb2rgan d\'expressi\xc3\xb3, el peri\xc3\xb2dic El Obrero. Jos\xc3\xa9 Cabrera D\xc3\xadaz ser\xc3\xa0 el president d\'aquesta Associaci\xc3\xb3 en la qual tamb\xc3\xa9 participar\xc3\xa0 Secundino Delgado. _NEWLINE_Des de l\'Associaci\xc3\xb3 Obrera de Can\xc3\xa0ries, Secundino i altres promouran la creaci\xc3\xb3 d\'un partit obrer que es present\xc3\xa9s a les eleccions. Sorgeix aix\xc3\xad el Partit Popular Autonomista (PPA), de car\xc3\xa0cter interclassista i anticaciquista. El PPA es declarava com autonomista i neg\xc3\xa0 que defens\xc3\xa9s la independ\xc3\xa8ncia de Can\xc3\xa0ries. El PPA es presentar\xc3\xa0 a les eleccions municipals de 1901 sense assolir bons resultats. De totes maneres aconsegueix un regidor a Santa Cruz de Tenerife. Per no voler comprometre l\'Associaci\xc3\xb3 Obrera de Can\xc3\xa0ries i el peri\xc3\xb2dic El Obrero a un partit concret, es decideix fundar un nou peri\xc3\xb2dic que es titular\xc3\xa0 Vacaguar\xc3\xa9...!, que tindr\xc3\xa0 una vida molt ef\xc3\xadmera. Els redactors d\'aquest nou peri\xc3\xb2dic eren Secundino Delgado i Manuel D\xc3\xa9niz, amb algunes col\xc2\xb7laboracions de Jos\xc3\xa9 Cabrera D\xc3\xadaz. Aquest peri\xc3\xb2dic defensar\xc3\xa0 m\xc3\xa9s o menys els mateixos postulats que el PPA. _NEWLINE_En 1902 Secundino Prim fou detingut, acusat pel ministre de la Guerra, el general Weyler, de fabricar l\'explosiu utilitzat en l\'atemptat contra la Capitania General de l\'Havana en 1896. Ser\xc3\xa0 traslladat a la Pres\xc3\xb3 Model de Madrid, on ser\xc3\xa0 visitat per l\'anarquista Ferm\xc3\xadn Salvochea i per Nicol\xc3\xa1s Est\xc3\xa9vanez. Aquest per\xc3\xadode de pres\xc3\xb3 seria despr\xc3\xa9s relatat pel mateix Secundino en el seu llibre Vacaguar\xc3\xa9...! (Via-Crucis), publicat al Yucat\xc3\xa1n amb el pseud\xc3\xb2nim d\'Antonio Rodr\xc3\xadguez L\xc3\xb3pez (poeta palmer que havia publicat el relat Vacaguar\xc3\xa9, amb la hist\xc3\xb2ria de Tanaus\xc3\xba i la princesa Acerina). En aquesta etapa el discurs de Secundino torna a acostar-se a l\'anarquisme i a l\'independentisme. _NEWLINE_A la seva sortida de pres\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de ser posat en llibertat sense c\xc3\xa0rrecs, escriur\xc3\xa0 dos relats per a la publicaci\xc3\xb3 anarquista La Revista Blanca. Tornar\xc3\xa0 a Can\xc3\xa0ries i anys m\xc3\xa9s tard visitar\xc3\xa0 Nicol\xc3\xa1s Est\xc3\xa9vanez a l\'Havana i publicar\xc3\xa0 a M\xc3\xa8xic el ja esmentat "Vacaguar\xc3\xa9...! (Via-Crucis)". En 1910 torna a Can\xc3\xa0ries. En aquesta \xc3\xa8poca moriren el seu fill i la seva filla, i al cap de poc, el 1912, moria Secundino Delgado a causa d\'una tisi pulmonar.\n_START_SECTION_\nObra i ideologia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra escrita de Secundino Dlgado es limita a una s\xc3\xa8rie d\'articles, alguns poemes i relats literaris i una obra autobiogr\xc3\xa0fica. En el seu pensament es troba present una certa influ\xc3\xa8ncia de l\'anarquisme, si b\xc3\xa9 aquest no apareixer\xc3\xa0 igual de clar al llarg de tota la seva vida. Tamb\xc3\xa9 el mateix Secundino parlar\xc3\xa0 d\'influ\xc3\xa8ncies de Francesc Pi i Margall. El romanticisme es trobar\xc3\xa0 sempre present en els seus textos, carregat alhora de pessimisme, com s\'observa en els seus contes i relats literaris. El seu guanxisme\xc3\xa9s una reivindicaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica de la seva figura, considerant-se hereu moral de la seva lluitas, no hereu biol\xc3\xb2gic. Tamb\xc3\xa9 s\'ha de tenir en compte el seu car\xc3\xa0cter internacionalista i de la uni\xc3\xb3 d\'alliberament nacional amb l\'alliberament social. _NEWLINE_Per a acabar caldria assenyalar una s\xc3\xa8rie d\'elements que se li atribueixen falsament a Secundino Delgado. Un d\'ells \xc3\xa9s la bandera blava amb les 7 estrelles blanques, que ha arribat a ser denominada com la bandera de Secundino; no obstant aix\xc3\xb2 Secundino no va tenir res a veure en l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'aquesta bandera, i \xc3\xa9s molt poc probable que arribar\xc3\xa0 a utilitzar-la. Es tracta en realitat d\'una bandera que va ser onejada a l\'Ateneu de La Laguna a inicis del segle XX. L\'altre element \xc3\xa9s la fundaci\xc3\xb3 del Partit Nacionalista Canari. El PNC es funda el 1924 a l\'Havana, Cuba, anys despr\xc3\xa9s que Secundino hagu\xc3\xa9s mort. Si b\xc3\xa9 s\'autoproclamarien hereus del seu pensament, en realitat les propostes capitalistes i burgeses del PNC poc tenien a veure amb les idees de Secundino, a pesar que el partit fos fundat per un antic col\xc2\xb7laborador seu, Jos\xc3\xa9 Cabrera D\xc3\xadaz, per\xc3\xb2 els plantejaments que defensar\xc3\xa0 a Cuba ja no tenien cap element obrerista. _NEWLINE_D\'altra banda en el cas de Cabrera D\xc3\xadaz ens trobem que comen\xc3\xa7a a defensar la independ\xc3\xa8ncia (el PNC de Cuba era obertament independentista) quan surt de Can\xc3\xa0ries. El peri\xc3\xb2dic del PNC, El Guanche (Segona \xc3\xa8poca), arribar\xc3\xa0 a publicar un text on es defensava la independ\xc3\xa8ncia des d\'un punt de vista marxista, de la necessitat d\'un alliberament nacional unida a un alliberament social, i tornant a assenyalar-se el fet de la depend\xc3\xa8ncia d\'Anglaterra que ja fos assenyalat en el seu moment per Secundino.'