b'\n_START_ARTICLE_\nSant Esteve d\'Al\xc3\xa0s\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'una esgl\xc3\xa9sia d\'una sola nau, cap\xc3\xa7ada a llevant per un absis semicircular cobert amb volta de quart d\'esfera arrebossada amb unes motllures de guix que li donen l\'aparen\xc3\xa7a d\'una petxina. La nau \xc3\xa9s coberta per cinc trams de volta de can\xc3\xb3 amb llunetes, separades per arcs faixons que es perllonguen cap als murs de la nau amb pilastres de secci\xc3\xb3 rectangular que no arriben a terra. A l\'arrencada de la volta hi ha un fris motllurat que recorre tota la nau a excepci\xc3\xb3 del tram del cor, situat als peus de la nau._NEWLINE_Als tres trams centrals de la nau s\'obren tres parells de capelles laterals a banda i banda. S\xc3\xb3n capelles de planta rectangular, coberta amb volta de can\xc3\xb3 amb llunetes i obertes a la nau amb arc de mig punt. Per sobre d\'aquestes capelles laterals, hi ha dos rengs de tribunes, un a cada banda de la nau, que presenta tres obertures cadascun, les quals coincideixen amb cadascuna de les capelles laterals, i que s\'obren a la nau a trav\xc3\xa9s d\'arcs rebaixats. Aquestes tribunes, que foren ideades per tal que el sector m\xc3\xa9s acabalat del poble pogu\xc3\xa9s oir missa sense barrejar-se amb la resta dels parroquians, presenten baranes de fusta balustrades i es comuniquen entre elles per un passad\xc3\xads que recorre la part posterior._NEWLINE_El primer tram de la nau \xc3\xa9s ocupat per un cor de fusta en alt, constru\xc3\xaft sobre una estructura d\'obra que s\'obre a la nau en arc rebaixat. De forma similar a les tribunes, t\xc3\xa9 una barana de fusta balustrada. Aquest tram presenta petites difer\xc3\xa8ncies amb els altres trams de la nau: no presenta fris a l\'arrencada de la volta, els murs no estan alineats amb la resta -aparentment s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s estrets- i l\'arc faix\xc3\xb3 que la separa de la resta \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gruixut. Tot plegat, podria interpretar-se com si aquest tram fos el resultat d\'una ampliaci\xc3\xb3 del temple posterior a la seva construcci\xc3\xb3._NEWLINE_Els paraments interns del temple s\xc3\xb3n arrebossats, tot i que es deixa la pedra vista als frontals de s arcs de les capelles laterals i al mur del fons d\'aquestes, fet aquest darrer que permet observar algunes modificacions experimentades en l\'estructura d\'aquestes capelles laterals, entre les quals destaca l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una porta tapiada en arc rebaixat al mur nord del temple._NEWLINE_Al tram de la nau m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xim al presbiteri, al mur sud, s\'obre una finestra en alt, en arc de mig punt._NEWLINE_L\'exterior del temple \xc3\xa9s d\'aparen\xc3\xa7a s\xc3\xb2lida, amb volums massissos, poc articulats i amb poques obertures, tal com \xc3\xa9s habitual a les construccions eclesi\xc3\xa0stiques de l\'\xc3\xa8poca del barroc a les comarques de muntanya. La porta d\'acc\xc3\xa9s es troba al mur occidental, centrat a la fa\xc3\xa7ana. \xc3\x89s en arc de mig punt i adovellada, i coronada, un bon tros m\xc3\xa9s amunt, per un ull de bou circular. El parament \xc3\xa9s de reble, for\xc3\xa7a irregular, i nom\xc3\xa9s a les cantonades hi ha pres\xc3\xa8ncia de carreus quadrangulars, ben escairats. La coberta \xc3\xa9s de llosa, a doble vessant, i amb un potent r\xc3\xa0fec amb teula._NEWLINE_De l\'angle sud-oest del temple s\'aixeca una torre de campanar de secci\xc3\xb3 quadrangular, coronat per una terrassa que presenta uns afegits d\'obra, de perfil o m\xc3\xa9s o menys triangular, per fixar-hi campanes. El pis superior del temple presenta obertures als quatre vents, on tamb\xc3\xa9 s\'hi ubiquen campanes. A sota d\'aquest nivell superior, s\'aprecien als paraments del campanar traces d\'antigues obertures tapiades.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa not\xc3\xadcia m\xc3\xa9s antiga que es coneix relativa a Sant Esteve d\'Al\xc3\xa0s data de l\'any 878, moment en qu\xc3\xa8 es permut\xc3\xa0 una terra a la vila d\'Elasso. A partir d\'aquesta data, els esments sobre aquest indret i les seves esgl\xc3\xa9sies es repeteixen amb inusitada freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia al llarg dels segles X, XI i XII. Gr\xc3\xa0cies a tots aquests esments es coneix, a m\xc3\xa9s, un ampli ventall de top\xc3\xb2nims vinculats al terme d\'Al\xc3\xa0s, com ara Saltello (878), Mauirelianos (982), Baltongano o Baltignono (984), Costarodam (984), Redonello (1013), Elasso Calvo (932), Paradis (1013), de la Font (1025), Margaxano (1042), Fontanelles (1045), Planas (1065) i Cruces (1074)._NEWLINE_L\'any 988 la vila i l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve, amb la seva parr\xc3\xb2quia, era permutada pel comte Borrell II amb el bisbe i els canonges de la Seu. Amb aquesta permuta, Al\xc3\xa0s i el seu terme passaren de l\'\xc3\xb2rbita comtal a l\'eclesi\xc3\xa0stica; el senyoriu eclesi\xc3\xa0stic es mantindria fins a l\'extinci\xc3\xb3 de les senyories jurisdiccionals, al segle XIX. A la butlla del papa Silvestre II de l\'any 1001 a favor del bisbe Sal\xc2\xb7la es confirmava aquesta possessi\xc3\xb3._NEWLINE_El terme de Sant Esteve apareix esmentat per primera vegada l\'any 984, i l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve l\'any 1021, any en qu\xc3\xa8 reb\xc3\xa9 un llegat per a la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 d\'uns sants._NEWLINE_La parr\xc3\xb2quia d\'Elasso, per la seva banda, consta en l\'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral de la Seu d\'Urgell._NEWLINE_L\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Esteve, que al segle XI tenia com a dependent Sant Lle\xc3\xafr de Vilva, fou visitada, als anys 1312 i 1314, pels delegats de l\'arquebisbe de Tarragona. En el llibre de la d\xc3\xa8cima de la di\xc3\xb2cesi del 1391 figura dins del deganat de l\'Urgellet. L\'esgl\xc3\xa9sia, sempre amb la categoria de parr\xc3\xb2quia, apareix tamb\xc3\xa9 en els llibres de visites de 1515 i 1575. Precisament en la relaci\xc3\xb3 d\'aquest darrer any s\'especifica que l\'esgl\xc3\xa9sia s\'ha de cobrir "degudament", que s\'ha d\'allargar un pam per cada costat d\'altar de Sant Esteve i que es facin obres al campanar, per tal de cobrir-lo i pavimentar-lo degudament, i construir-hi una nova escala d\'acc\xc3\xa9s._NEWLINE_L\'any 1904 l\'esgl\xc3\xa9sia tenia com a annexes les capelles de Santa Maria de les Peces i de Bell-lloc. Actualment \xc3\xa9s cap de demarcaci\xc3\xb3 territorial._NEWLINE_L\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve \xc3\xa9s citada ja el 839, en l\'acta de consagraci\xc3\xb3 de la Seu d\'Urgell'