b'\n_START_ARTICLE_\nObertura anglesa\n_START_SECTION_\nIntroducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\xe2\x80\x99una obertura de flanc, i \xc3\xa9s la quarta manera m\xc3\xa9s popular d\xe2\x80\x99iniciar una partida i, d\xe2\x80\x99acord a divereses bases de dades, est\xc3\xa0 entre la segona i la quarta m\xc3\xa9s exitoses d\xe2\x80\x99entre la vint possibles primeres jugades de les blanques. El blanc comen\xc3\xa7a la lluita pel centre lluitant per la casella d5 des del flanc, a l\xe2\x80\x99estil, hipermodern. Tot i que moltes l\xc3\xadnies de l\xe2\x80\x99anglesa tenen un car\xc3\xa0cter diferenciat, l\xe2\x80\x99obertura \xc3\xa9s usada sovint com a eina per transposar a altres obertures, de la mateixa manera que 1.Cf3 \xe2\x80\x93 per evitar algunes de les m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents defenses contra 1.d4 com ara la Nimzo\xc3\xadndia o la Gr\xc3\xbcnfeld, i \xc3\xa9s considerada fiable i flexible._NEWLINE_El nom deriva del (no oficial) Campi\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n angl\xc3\xa8s Howard Staunton, qui la va jugar durant el seu matx de 1843 contra Saint-Amant, i al torneig de Londres 1851, el primer torneig internacional de la hist\xc3\xb2ria. No va tenir \xc3\xa8xit entre els contemporanis de Staunton, i nom\xc3\xa9s va comen\xc3\xa7ar a posar-se de moda en el segle\xc2\xa0xx. Actualment \xc3\xa9s reconeguda com una obertura s\xc3\xb2lida que pot emprar-se tant per assolir posicions cl\xc3\xa0ssiques com hipermodernes. Mikha\xc3\xafl Botv\xc3\xadnnik, Tigran Petrossian, Anatoli K\xc3\xa0rpov, i Garri Kasp\xc3\xa0rov van tots ells fer servir aquesta obertura durant els seus matxs pel campionat del m\xc3\xb3n. Bobby Fischer va crear un gran enrenou quan va canviar l\xe2\x80\x991.e4 que havia emprat fins llavors de manera pr\xc3\xa0cticament universal, per 1.c4, fent-la servir contra Lev Polugaievski i Oscar Panno a l\xe2\x80\x99Interzonal de Palma de 1970 i durant el seu matx pel campionat del m\xc3\xb3n de 1972 contra Bor\xc3\xads Spasski.'