b'\n_START_ARTICLE_\nHira\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nNo se sap quan es va fundar i la tradici\xc3\xb3 \xc3\xa0rab ho atribueix a Nabuconodosor (Bu\xe1\xb8\xb5tna\xe1\xb9\xa3\xe1\xb9\xa3ar); a l\'ars\xc3\xa0cida  Ardaw\xc4\x81n (com a punt de concentraci\xc3\xb3 per lluitar contra el persa Arda\xc5\xa1ir I); el rei Tubba d\'Ar\xc3\xa0bia del sud, i altres. En tot cas la ciutat fou ben aviat un centre urb\xc3\xa0 destacat, poblat inicialment per arameus que parlaven sir\xc3\xadac (\xc3\xa9s possible que el nom derivi del sir\xc3\xadac \xe1\xb8\xa5\xc4\x93r\xc9\x99\xe1\xb9\xaf\xc4\x81 que vol dir "recinte" o del \xc3\xa0rab, ja que en sabeu hi ha la paraula hwr que vol dir "establiment") i als que els \xc3\xa0rabs els anomenaven Naba\xe1\xb9\xad al-\xca\xbfEr\xc4\x81q. Aviat la poblaci\xc3\xb3 es va barrejar amb \xc3\xa0rabs, principalment de les tribus Tamim, Tanu\xe1\xb8\xb5h, \xe1\xb8\xa0ass\xc4\x81n i La\xe1\xb8\xb5m; d\'aquesta tribu eren els que es van erigir en governants d\'Hira a partir del segle IV._NEWLINE_\xe1\xb8\xa4ira fou seu d\'un bisbat nestori\xc3\xa0 al segle V i consta el bisbe Hosea que va assistir al primer s\xc3\xadnode nestori\xc3\xa0 el 410. M\xc3\xa9s tard s\'esmenta el bisbe Isodad el 640 coincidint amb la conquesta \xc3\xa0rab de Shushtar. Hi va haver bisbes nestorians a la ciutat fins al 1013 quan Yo\xe1\xb8\xa5ann\xc4\x81 ben Nazuk de \xe1\xb8\xa4ira fou elegit Catholicos de l\'Esgl\xc3\xa9sia nestoriana. A la regi\xc3\xb3 hi havia nombroses esgl\xc3\xa9sies i monestirs. La poblaci\xc3\xb3 cristiana \xc3\xa0rab tenia fama de literats i se\'ls anomenava Ebad al-Masih (Devots del Messies). L\'alfabet \xc3\xa0rab hauria sorgit a la ciutat i es va estendre al Hedjaz el segle VI._NEWLINE_Els governants l\xc3\xa0khmides dominaven Hira per\xc3\xb2 residien a la rodalia, principalment als palaus de \xe1\xb8\xb4awarnaq i Sadir, que van ser construits per ells. les princeses cristianes locals van fundar diversos monestirs, destacant el de Dayr Hind. La dinastia l\xc3\xa0khmida fou reconeguda com a vassalla per Sapor II (337-358) i es van encarregar per compte d\'aquests de la vigil\xc3\xa0ncia de les terres frontereres entre Mesopot\xc3\xa0mia i Ar\xc3\xa0bia enfront dels bizantins i els seus aliats Ghass\xc3\xa0nides del desert siri\xc3\xa0, i dels bedu\xc3\xafns de la pen\xc3\xadnsula Ar\xc3\xa0biga. Els sass\xc3\xa0nides disposaven de posicions militars a Bahrain i Hajar (al-Hasa). Bahram V Gor va passar la seva juventut amb els l\xc3\xa0khmides. El suport del rei al-Mundhir I va permetre a Bahram V ocupar el tron de P\xc3\xa8rsia el 420.  Sota al-M\xc3\xbandhir III (505-554) la ciutat va arribar al cim del seu poder. Fou llavors, vers el 527, que els l\xc3\xa0khmides van lliurar una guerra amb els ghass\xc3\xa0nides, vassalls bizantins. El 542 els l\xc3\xa0khmides van tenir un paper decisiu en la derrota que Cosroes I va infligir als bizantins dirigits per Belisari a Callinicum al sud d\'Edessa.  _NEWLINE_Fou un greu error  de \xe1\xb8\xb4osrow II  o Cosroes II Aparviz deposar al darrer rei An-Numan III ben Mundhir IV el 602, debilitant la defensa de l\'imperi al seu flanc sud-oest. Els \xc3\xa0rabs locals van resistir i es van revoltar; pocs anys despr\xc3\xa9s els \xc3\xa0rabs musulmans enva\xc3\xafen l\'imperi sass\xc3\xa0nida. El 633, despr\xc3\xa9s de la batalla d\'Al-Hira, la ciutat fou ocupada pels musulmans dirigits per Kh\xc3\xa0lid ibn al-Walid (maig del 633). Va entrar en decad\xc3\xa8ncia sent eclipsada pel campament militar proper de Kufa, esdevinguda una ciutat que els musulmans feren servir de capital._NEWLINE_Encara existia el 796/797 quan la va visitar Harun ar-Raixid. El 927 els bedu\xc3\xafns van saquejar l\'entorn de Kufa (Sawad de Kufa) incloent Hira i el califa va haver d\'enviar un ex\xc3\xa8rcit a la zona. Passa quasi desapercebuda al segle X pels ge\xc3\xb2grafs \xc3\xa0rabs i Ibn H\xc3\xa0wqal diu que la seva poblaci\xc3\xb3 estava dispersa i no era abundant. Posteriorment ja no torna a ser esmentada.'