b"\n_START_ARTICLE_\nChipewyan\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nVivien entre les Muntanyes Rocalloses i la badia de Hudson, als marges del Great Slave Lake, el llac Athabaska i el riu Churchill, al delta del Mackenzie. Actualment ocupen 5 reserves a Alberta, 6 a Saskatchewan, dues a Manitoba i dues als Territoris del Nord-oest.\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEren ve\xc3\xafns de sarsi i cree, eren mitjancers comercials entre els cree i els inuit, i es dedicaven a la cacera i la pesca, encara que a vegades eren bel\xc2\xb7licosos. Valoraven les dones com a for\xc3\xa7a de treball i vivien en wigwams de pell de carib\xc3\xba o ant, escor\xc3\xa7a i matolls._NEWLINE_Encara que preveien els moviments de les manades de carib\xc3\xbas, s'adaptaven a qualsevol canvi irregular mitjan\xc3\xa7ant la dispersi\xc3\xb3 de les bandes que mantenien una bona xarxa de comunicacions per a informar-se sobre la direcci\xc3\xb3, moviments i lloc on es trobaven els carib\xc3\xbas._NEWLINE_Ca\xc3\xa7aven carib\xc3\xbas conduint-los a la boca d'un passad\xc3\xads de matolls o pals separats de 15 a 20 metres que desembocava en una fossada circular de 50 metres de di\xc3\xa0metre, on hi ficaven trampes entre els matolls. Un cop atrapats, els matgaven amb llances._NEWLINE_Del carib\xc3\xba ho aprofitaven tot: curtien la pell amb el cervell bullit del carib\xc3\xba, curaven i fumaven la carn, i amb peces de pells soltes feien els vestits.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1717 els anglesos ja van construir el lloc comercial de Fort Churchill a la badia de Hudson. El 1760-1776 foren visitats per Samuel Hearne, de Fort Churchill, i el seu cabdill, Makonabee, els ajud\xc3\xa0 a explorar els rius Coppermine i Slave._NEWLINE_El 1789-1793 tamb\xc3\xa9 serviren com a guies a Alexander Mackenzie, de la North West Company i el 1788 constru\xc3\xafren al seu territori Fort Chipewyan. Des del 1781 comen\xc3\xa7aren a arribar al territori trampers francesos, que van vendre armes als cree. Aix\xc3\xb2 i la verola els van delmar._NEWLINE_El 1858 el capell\xc3\xa0 cat\xc3\xb2lic de Fort Resolution, Henry Faraud, va traduir el Nou Testament a la seva llengua. Van signar amb el Canad\xc3\xa0 diversos tractats el 1876, 1877, 1899 i 1906._NEWLINE_Juntament amb els dogrib, cree i salteaux (chippewa) formen la Confederaci\xc3\xb3 de Primeres Nacions del Tractat Sis, perqu\xc3\xa8 signaren el 1871-1877 el sis\xc3\xa8 tractat amb la Col\xc3\xb2nia del Canad\xc3\xa0, segons el qual s'instal\xc2\xb7laven en reserves d'1,5\xc2\xa0km\xc2\xb2 per fam\xc3\xadlia de cinc membres, tenien drets de cacera i pesca, i se'lsgarantia atenci\xc3\xb3 m\xc3\xa8dica, eines i pensions._NEWLINE_La Constituci\xc3\xb3 del 1982 va oblidar el tractat amb els indis, cosa que ha provocat nombroses protestes. Tamb\xc3\xa9 hi ha una alta taxa d'atur. El personatge chippewyan m\xc3\xa9s destacat ha estat Alex Simeon Janvier."