b"\n_START_ARTICLE_\nHumphrey Gilbert\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nNascut al comtat de Devon, Gilbert fou el segon fill d'Otho Gilbert i Katherine Champernowne. Els seus germans, John i Adrian Gilbert, i els seus germanastres per part de mare, Carew i Walter Raleigh, foren figures destacades dels regnats d'Elisabet I i Jaume I. La seva mare era neboda de Kat Ashley, institutriu de la reina Elisabet, i fou la que introdu\xc3\xad els fills a la Cort. L'oncle de Gilbert, Sir Arthur Champernowne, el va involucrar en els esfor\xc3\xa7os per establir les primeres col\xc3\xb2nies a Irlanda, entre 1566 i 1572._NEWLINE_Sir Henry Sidney fou el mentor de Gilbert, el qual estudi\xc3\xa0 a l'Eton College i la Universitat d'Oxford, on va aprendre franc\xc3\xa8s, castell\xc3\xa0, hist\xc3\xb2ria militar i  navegaci\xc3\xb3. Entre 1560 i 1561 va viure a Londres amb la intenci\xc3\xb3 de ser advocat. _NEWLINE_Va participar en la Primera guerra de religi\xc3\xb3 a Fran\xc3\xa7a, sent ferit el 1563 en el setge de Le Havre. El 1566 va lluitar a Irlanda, a les ordres de Henry Sidney, contra Shane O'Neill.\n_START_SECTION_\nCarrera militar a Irlanda\n_START_PARAGRAPH_\nGilbert torn\xc3\xa0 a Irlanda el 1569 i fou nomenat pel lucratiu c\xc3\xa0rrec de governador de l'Ulster, alhora que form\xc3\xa0 part del Parlament d'Irlanda. Poc despr\xc3\xa9s deman\xc3\xa0 a William Cecil, secretari de la reina, poder tornar a Anglaterra, tot i que mantenint els seus interessos a l'illa. L'abril de 1569 propos\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 d'una presid\xc3\xa8ncia i un consell per la provincia de Munster i la creaci\xc3\xb3 d'un assentament pels voltants de Baltimore, a l'actual comtat de Cork, que fou aprovat pel consell de Dubl\xc3\xadn. Simult\xc3\xa0niament, junt a Sir Thomas Smith i Henry Sidney, estudi\xc3\xa0 la possibilitat de colonitzar l'Ulster amb colons procedents de Devonshire._NEWLINE_Les accions de Gilbert influ\xc3\xafren en l'esclat de la primera de les Rebel\xc2\xb7lions de Desmond. Peter Carew, cos\xc3\xad seu, s'enfront\xc3\xa0 a la poderosa fam\xc3\xadlia Butler d'Ormond per un assumpte d'her\xc3\xa8ncies al sud de Leinster. Thomas Butler, cap de la fam\xc3\xadlia, era un poder\xc3\xb3s noble anglo-irland\xc3\xa8s amb importants influ\xc3\xa8ncies a la cort de la reina Elisabet. El poder d'un i l'autoritat legal de l'altra acabaren per degenerar en un enfrontament armat._NEWLINE_Gilbert, ansi\xc3\xb3s per prendre-hi part, va marxar cap a l'oest amb les seves tropes per unir-se a Peter Carew despr\xc3\xa9s que aquest hagu\xc3\xa9s conquerit la baronia d'Idrone, al comtat de Carlow. Despr\xc3\xa9s de derrotar a Sir Edmund Butler, germ\xc3\xa0 del comte, que per aquells dies es trobava a Anglaterra, la viol\xc3\xa8ncia s'estengu\xc3\xa9 r\xc3\xa0pidament per tota la prov\xc3\xadncia. Gilbert fou nomenat coronel per Sidney i emprengu\xc3\xa9 la persecuci\xc3\xb3 del rebel James Fitzmaurice Fitzgerald._NEWLINE_Tot i estar a punt de morir en algun dels setges que pat\xc3\xad, Gilbert va recuperar nombrosos castells sense necessitat d'emprar l'artilleria.  Aix\xc3\xb2 s'explica per la gran crueltat que aplic\xc3\xa0 amb els presoners, a molts dels quals orden\xc3\xa0 decapitar, ja fos dona o infant._NEWLINE_La tornada del comte d'Ormond va calmar la revolta. El gener de 1570 Gilbert fou ordenat cavaller per Henry Sidney. FitzMaurice, tot i que es vei\xc3\xa9 obligat a refugiar-se als boscos, continu\xc3\xa0 la lluita i sols un mes despr\xc3\xa9s que Gilbert torn\xc3\xa9s a Anglaterra saquej\xc3\xa0 Killmalock exterminant tota la guarnici\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nParlamentari i aventurer\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1570 torn\xc3\xa0 a Anglaterra, on es cas\xc3\xa0 amb Anne Aucher, amb qui va tenir sis fills i una filla. El 1571 fou escollit parlamentari per Plymouth. Durant aquest per\xc3\xadode es dedic\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 a l'estudi de l'alqu\xc3\xadmia en companyia de Thomas Smith. El 1572 Gilbert dirig\xc3\xad la seva atenci\xc3\xb3 cap als Pa\xc3\xafsos Baixos, on lluit\xc3\xa0 sense \xc3\xa8xit en una campanya al comandament de 1.500 homes recolzant els anomenats captaires del mar contra la Corona espanyola. Entre 1572 i 1578 abandon\xc3\xa0 l'ex\xc3\xa8rcit per dedicar-se a l'escriptura. El 1573 present\xc3\xa0 a la reina Elisabet I una proposta per crear una acad\xc3\xa8mia a Londres, que finalment es f\xc3\xa9u realitat gr\xc3\xa0cies a Sir Thomas Gresham amb el nom de Gresham College. Gilbert va ajudar a crear la Society of the New Art junt a Lord Burghley i Robert Dudley, comte de Leicester._NEWLINE_A partir d'aquell moment una s\xc3\xa8rie de fallides expedicions mar\xc3\xadtimes van esgotar la seva fortuna i la de bona part de la seva fam\xc3\xadlia. Patrocin\xc3\xa0 el viatge de Martin Frobisher a Groenl\xc3\xa0ndia, en qu\xc3\xa8 va tornar carregat d'un mineral que es pensava era or per\xc3\xb2 en realitat tot el mineral no tenia cap valor, ja que va resultar ser pirita. El 1578, en un dels seus projectes, salp\xc3\xa0 de Plymouth cap a Am\xc3\xa8rica del Nord amb 7 vaixells que foren dispersats per les tempestes i l'obligaren a tornar a casa sis mesos despr\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nRetorn a Irlanda\n_START_PARAGRAPH_\nL'estiu de 1579, Gilbert i Walter Raleigh reberen l'enc\xc3\xa0rrec de William Drury, lord Diputat d'Irlanda, d'atacar per terra i mar al seu vell enemic, el rebel irland\xc3\xa8s James Fitzmaurice Fitzgerald, i interceptar una flota espanyola d'ajuda que esperaven els rebels de Munster. En aquell moment Gilbert tenia tres vaixells sota el seu comandament: l'Anne Ager, el Relief i l'Squirrell. E_NEWLINE_Per complir la missi\xc3\xb3 Gilbert salp\xc3\xa0 el juny de 1579, despr\xc3\xa9s d'un per\xc3\xadode de mal temps, perdent-se a Land's End per culpa de la boira i les fortes pluges, un incident que li va fer perdre la confian\xc3\xa7a de la reina. La seva flota fou arrossegada cap al golf de Biscaia i aviat els vaixells espanyols arribaren a Dingle per reunir-se amb els rebels. Gilbert no arrib\xc3\xa0 al port de Cobh, a Munster, fins a l'octubre.\n_START_SECTION_\nTerranova\n_START_PARAGRAPH_\nEn ser cessat Ormond com a Lord tinent d'Irlanda la primavera de 1581, semblava que Gilbert seria nomenat President de la prov\xc3\xadncia de Munster. En aquell moment Gilbert era parlamentari per Queenborough, Kent, per\xc3\xb2 la seva atenci\xc3\xb3 estava centrada a Am\xc3\xa8rica del Nord, on esperava conquerir territoris per la Corona._NEWLINE_La patent d'exploraci\xc3\xb3 que la Corona li havia concedit el 1578 estava a punt d'expirar quan, el 1583, va aconseguir recaptar els diners necessaris per iniciar una expedici\xc3\xb3. Aquests inversors, cat\xc3\xb2lics anglesos en la seva majoria, es veien perseguits per les lleis penals contra els recusants i obligats a exiliar-se a l'Europa continental. Per aix\xc3\xb2 els atreia la perspectiva d'una aventura americana, especialment quan l'oferta de Gilbert inclo\xc3\xafa l'ocupaci\xc3\xb3 de 36.000 km\xc2\xb2 de terra al voltant del riu Norumbega, que serien parcel lats sota la seva direcci\xc3\xb3, tot i que en darrera inst\xc3\xa0ncia serien propietat de la corona._NEWLINE_El projecte finalment no va fructificar, en part per la insist\xc3\xa8ncia del Consell Privat que els inversors paguessin les multes per recusaci\xc3\xb3 abans de la partida i en part pels esfor\xc3\xa7os del clergat cat\xc3\xb2lic i dels agents espanyols per evitar la interfer\xc3\xa8ncia anglesa a Am\xc3\xa8rica. Amb tot, Gilbert va aconseguir fer-se a la mar amb una petita flota de 5 vaixells el juny de 1583. Les tripulacions estaven compostes majorit\xc3\xa0riament per criminals i pirates per\xc3\xb2, tot i els problemes d'indisciplina, la flota va arribar a Terranova._NEWLINE_En arribar al port de Saint John's Gilbert va ser retingut per una flota de pesquers dirigida per l'almirall del port pel fet que un dels seus capitans estava acusat de pirateria contra un vaixell portugu\xc3\xa8s el 1582. Un cop solucionat el problema, Gilbert va exhibir la seva patent i va prendre possessi\xc3\xb3 formal de Terranova (incloent les terres situades 200 lleg\xc3\xbces al nord i al sud) per a la corona anglesa el 5 d'agost de 1583. Aix\xc3\xad mateix, va reclamar la seva autoritat sobre els establiments pesquers de Saint John's i va establir un impost sobre els pescadors que pescaven als propers Grans bancs de Terranova._NEWLINE_Al cap d'algunes setmanes va tornar a salpar amb la seva flota, en no poder fundar un establiment permanent per falta de subministraments. Durant el viatge de tornada va insistir a navegar a bord del HMS Squirrel. Ben aviat va ordenar un controvertit canvi de rumb, cosa que va fer que un dels vaixells encall\xc3\xa9s, possiblement als bancs de sorra de l'oest d'Illa Sable._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de discutir amb Edward Hayes i William Cox, capit\xc3\xa0 i contramestre del Golden Hind, Gilbert va decidir partir el 31 d'agost. El vent era favorable i aviat es van trobar a mar obert. Gilbert s'havia ferit en un peu i el 2 de setembre va pujar al  Golden Hind a fer-se una cura i estudiar amb els altres capitans el viatge de tornada, per\xc3\xb2 tot despr\xc3\xa9s va tornar a la Squirrel. Despr\xc3\xa9s d'una forta tempesta va tornar el bon temps: Gilbert va aprofitar per tornar al Golden Hind i parlamentar amb Hayes. Tot i que Hayes insistia que la petita fragata era insegura i estava sobrecarregada, Gilbert va tornar novament a ella._NEWLINE_El 9 de setembre la Squirrell va estar a punt de naufragar, tot i que es va salvar en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia. Malgrat els intents perqu\xc3\xa8 Gilbert pug\xc3\xa9s en un altre vaixell aquella nit finalment es va enfonsar amb tota la seva tripulaci\xc3\xb3 a l'altura de les illes A\xc3\xa7ores."