b"\n_START_ARTICLE_\nSegle XIV\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nEuropa se sumeix en una crisi pol\xc3\xadtica profunda. La monarquia francesa perd el seu rol central i rivalitza amb l'anglesa, com prova la Guerra dels Cent Anys, un dels conflictes b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics m\xc3\xa9s llargs de la hist\xc3\xb2ria. Dins aquesta s\xc3\xa8rie d'enfrontaments, cal destacar la Batalla de Poitiers (1356) a Fran\xc3\xa7a, la independ\xc3\xa8ncia d'Esc\xc3\xb2cia aprofitant que els anglesos havien de concentrar els seus ex\xc3\xa8rcits al sud i la Guerra dels dos Peres, que eenfronta la Corona d\xe2\x80\x99Arag\xc3\xb3 amb els castellans. Se li suma el Cisma d'Occident, que si b\xc3\xa9 \xc3\xa9s d'origen religi\xc3\xb3s acaba essent pol\xc3\xadtic, ja que afecta les aliances dels diferents reis. Aquest cisma provoca l'aparici\xc3\xb3 d'antipapes i una gran crisi a l'esgl\xc3\xa9sia que augmentar\xc3\xa0 la fi del teocentrisme medieval. La Uni\xc3\xb3 de Kalmar agrupa els tres regnes escandinaus i els Balcans es converteixen en una de les zones m\xc3\xa9s cobejades per diversos pobles._NEWLINE_L'\xc3\x80sia, en canvi, veu la creaci\xc3\xb3 de grans imperis. Osman I funda l'Imperi otom\xc3\xa0, hereu dels conqueridors \xc3\xa0rabs, i amena\xc3\xa7a tant la part oriental d'Europa com l'Imperi Bizant\xc3\xad. En defensa d'aquest darrer sorgeix la Gran Companyia Catalana. Ivan I de Moscou fa que la regi\xc3\xb3 guanyi poder, convertint-la en una nova pot\xc3\xa8ncia. Tamerl\xc3\xa0 s'expandeix pel centre del continent i ataca les fronteres xineses, recuperades per la nova Dinastia Ming, una de les de m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia de la hist\xc3\xb2ria xinesa. S'estableix el regne Vijayanagar al sud de l'\xc3\x8dndia i al Jap\xc3\xb3 s'instaura el Shogunat Ashikaga, que va refor\xc3\xa7ar el feudalisme, despr\xc3\xa9s de l'anomenada Restauraci\xc3\xb3 Kenmu._NEWLINE_Igualment a l'\xc3\x80frica es consoliden els grans imperis, que conviuen amb les petites tribus en diversos estadis de desenvolupament. Un dels m\xc3\xa9s poderosos \xc3\xa9s l'Imperi de Mali, el qual sota el poder de Mansa Musa I, inicia una expansi\xc3\xb3 finan\xc3\xa7ada amb els tributs i riqueses de la regi\xc3\xb3. Els hausses convertits a l'Islam inicien una expansi\xc3\xb3 per terres nigerianes, mentre al centre del continent es funda el Regne del Congo. M\xc3\xa9s al sud, destaca el regne de Zimbabwe, la seva capital del qual arriba a tenir fins a 40000 habitants per aquests temps._NEWLINE_A Am\xc3\xa8rica cal esmentar la civilitzaci\xc3\xb3 andina de Chim\xc3\xba per\xc3\xb2 sobretot l'Imperi Asteca, el qual funda una nova capital a Tenochtitl\xc3\xa1n el 1325. Aquesta vila ser\xc3\xa0 el pol d'atracci\xc3\xb3 comercial i cultural del subcontinent durant molt de temps i acumular\xc3\xa0 els monuments m\xc3\xa9s espectaculars del poble asteca. Per \xc3\xbaltim, els maoris s'instal\xc2\xb7len a Nova Zelanda.\n_START_SECTION_\nEconomia i societat\n_START_PARAGRAPH_\nLa crisi pol\xc3\xadtica europea va unida a una crisi econ\xc3\xb2mica. S'inicia la petita Edat de Gel, que fa baixar les temperatures i empitjorar les collites. Aix\xc3\xb2 provoca per\xc3\xadodes de fam perllongats (una mostra a terres catalanes seria la de l'anomenat Lo mal any primer), els quals afavoreixen l'aparici\xc3\xb3 d'epid\xc3\xa8mies, com les de la pesta negra i revoltes camperoles, com l'aixecament camperol de 1381. Aquesta crisi general acaba suposant una p\xc3\xa8rdua d'un ter\xc3\xa7 de la poblaci\xc3\xb3 total d'Europa. En algunes zones, el balan\xc3\xa7 fou encara pitjor: a Alemanya va sucumbir un 40% de la poblaci\xc3\xb3 i a la Proven\xc3\xa7a va morir la meitat dels seus habitants. Les guerres, malalties i conreus escassos van causar l'\xc3\xa8xode d'alguns camperols i l'abandonament de pobles sencers (fins al 25% en algunes regions espanyoles)._NEWLINE_Els gitanos entren a Europa i s'instal\xc2\xb7len a Gr\xc3\xa8cia i els Balcans, com a pas previ a la seva expansi\xc3\xb3 per tot el continent durant el segle\xc2\xa0xv. El segle\xc2\xa0xiv \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 l'\xc3\xa8poca dels grans viatgers medievals, que anticipen els exploradors de l'edat moderna. Aix\xc3\xad destaquen els viatges d'Ibn Battuta, John Mandeville, Marco Polo i Ramon Llull. Els seus relats ajudaren a con\xc3\xa8ixer civilitzacions allunyades i van propiciar l'intercanvi entre pobles ve\xc3\xafns, ja que tots ells eren partidaris de la toler\xc3\xa0ncia religiosa. Sovint els seus relats tenen un alt component de ficci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 han servit com a document etnogr\xc3\xa0fic per entendre part dels costums socials tardomedievals._NEWLINE_Es va abolir gradualment l'esclavitud i es van revisar els contractes i condicions de vida dels serfs. Una creixent burgesia acumulava la riquesa a les ciutats, mentre els terratinents perdien part de la seva influ\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nInvents i descobriments\n_START_PARAGRAPH_\nLa crisi general no impedeix que sorgeixin alguns nous invents destacables. Es publica el Huolongjing, un tractat militar xin\xc3\xa8s on es descriuen les armes inventades durant aquests anys, de les quals moltes usen p\xc3\xb3lvora. Berthold Schwarz \xc3\xa9s un dels responsables de la introducci\xc3\xb3 d'aquesta a Europa, si b\xc3\xa9 aquesta dada podria tenir un aspecte llegendari. S'inventa el rellotge mec\xc3\xa0nic (1335) i el clavic\xc3\xa8mbal (aquest instrument deu ser anterior per\xc3\xb2 les primeres refer\xc3\xa8ncies escrites daten del segle\xc2\xa0xiv). D'aquesta \xc3\xa8poca daten tamb\xc3\xa9 les primeres rescloses als canals i els panys moderns.\n_START_SECTION_\nArt, cultura i pensament\n_START_PARAGRAPH_\nEn religi\xc3\xb3, a part de les difer\xc3\xa8ncies teol\xc3\xb2giques (per\xc3\xb2 sobretot pol\xc3\xadtiques) del Cisma Occidental, cal destacar la reforma de John Wycliffe, que anticipa el protestantisme. En filosofia, \xc3\xa9s un moment de gran ebullici\xc3\xb3, com molts altres per\xc3\xadodes de crisi. El pensador m\xc3\xa9s rellevant \xc3\xa9s sens dubte Guillem d'Occam, que defensa el nominalisme i el reduccionisme ontol\xc3\xb2gic mitjan\xc3\xa7ant la formulaci\xc3\xb3 del principi de la Navalla d'Occam. Altres figures remarcables s\xc3\xb3n les del Mestre Eckhart (fil\xc3\xb2sof m\xc3\xadstic), Duns Escot i Jean Buridan, que representen a la perfecci\xc3\xb3 la fase final de l'escol\xc3\xa0stica._NEWLINE_Ibn Khaldun, un dels pares de la historiografia moderna, afirma que \xc3\xa9s necessari consultar les fonts abans de descriure els fets i aix\xc3\xad deslliga els seus relats de les cr\xc3\xb2niques o gestes heroiques del passat. Aquest esperit cr\xc3\xadtic l'aplica tamb\xc3\xa9 a la filosofia, fent contribucions destacades en el camp de la l\xc3\xb2gica. En geografia, es publica l'Atles Catal\xc3\xa0, un dels reculls de mapes m\xc3\xa9s rellevants de l'edat mitjana._NEWLINE_En literatura, es viu alhora el cl\xc3\xadmax medieval de la prosa i l'inici del renaixement. Es publica La Divina Com\xc3\xa8dia de Dante, que suposa una s\xc3\xadntesi de la cosmologia medieval alhora que una novel\xc2\xb7la \xc3\xa8pica que entronca amb les del per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic antic. Aquesta obra t\xc3\xa9 un fort component moral, igual que els reculls de contes que proliferen pel continent, com els de Geoffrey Chaucer o els recollits a El conde Lucanor, de Joan Manuel de Castella.En poesia destaca l'obra de Christine de Pisan. A It\xc3\xa0lia, en canvi, els models canvien i es comen\xc3\xa7a el renaixement, molt m\xc3\xa9s sensualista, com proven els llibres de Petrarca i Boccaccio. Fora del continent europeu, cal fer esment de la poesia del persa H\xc3\xa0fidh i la figura de la literatura xinesa Luo Guanzhong, amb la novel\xc2\xb7la Roman\xc3\xa7 dels Tres Regnes._NEWLINE_En art, novament It\xc3\xa0lia trenca els esquemes, amb el seu Trecento i pintors com Giotto di Bondone i Simone Martini, que mostren ja l'antropocentrisme renaixentista i un \xc3\xbas de noves t\xc3\xa8cniques, especialment de perspectiva. Durant el segle\xc2\xa0xiv es d\xc3\xb3na la construcci\xc3\xb3 dels palaus nassarites de l'Alhambra._NEWLINE_Dins el camp de la m\xc3\xbasica, s'entra en un per\xc3\xadode anomenat ars nova que suposa l'\xc3\xbas general de la polifonia i una notaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s precisa. Un dels compositors m\xc3\xa9s c\xc3\xa8lebres \xc3\xa9s el tamb\xc3\xa9 poeta Guillaume de Machaut."