b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Eul\xc3\xa0lia de Millars\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim Millars \xc3\xa9s documentat des de darreries del segle IX, per\xc3\xb2, en canvi, l'exist\xc3\xa8ncia de Santa Eul\xc3\xa0lia de Millars no es corrobora mitjan\xc3\xa7ant documents conservats fins al 1137, quan Ermengol de So fa una donaci\xc3\xb3 als clergues d'aquesta parr\xc3\xb2quia. La comunitat de preveres no es coneix documentalment fins a principis del segle XVI.\n_START_SECTION_\nL'edifici\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'una esgl\xc3\xa9sia originalment del segle XII, com ho mostra el campanar rom\xc3\xa0nic, pr\xc3\xa0cticament l'\xc3\xbanic element que roman dempeus de l'esgl\xc3\xa9sia medieval, juntament amb la fa\xc3\xa7ana sud i la portalada de marbre de finals del segle XIII, la qual, tanmateix, fou traslladada el 1877 des del seu empla\xc3\xa7ament originari. La major part de l'esgl\xc3\xa9sia actual correspon a una ampliaci\xc3\xb3 del segle XIV, tot i que la volta de creueria actual \xc3\xa9s del 1851-52. Originalment era coberta amb un embigat sobre arcs de diafragma._NEWLINE_El campanar rom\xc3\xa0nic \xc3\xa9s fet de c\xc3\xb2dols del riu disposats en fileres regulars, amb pedres tallades a les cantoneres. En els dos primers p\xc3\xacsos presenta una decoraci\xc3\xb3 d'arcs llombards en s\xc3\xa8ries de quatre, entre amples lesenes. T\xc3\xa9 encara tres pisos m\xc3\xa9s, separats interiorment per sostres i empostissats de fusta; els pisos tercer i quart tenen amples finestres, mentre que el superior, finestres geminades m\xc3\xa9s petites._NEWLINE_Al mur de migdia, al costat occidental del campanar, s'obria el portal rom\xc3\xa0nic, al fons d'un porxo que formava un passad\xc3\xads cobert al damunt seu, amb el portal rom\xc3\xa0nic a l'interior (el pis superior del porxo permetia la comunicaci\xc3\xb3 entre la tribuna de ponent i el campanar); entre el 1870 i el 1880, per\xc3\xb2, s'obr\xc3\xad un nou portal a la fa\xc3\xa7ana oest, el porxo fou suprimit, i el portal rom\xc3\xa0nic, traslladat a la mateixa paret mestra de l'esgl\xc3\xa9sia. La resta de passad\xc3\xads fou convertit en capella lateral, i el portal rom\xc3\xa0nic, aparedat. De l'antic passad\xc3\xads es veu exteriorment l'arc apuntat damunt la porta rom\xc3\xa0nica. En una reconstrucci\xc3\xb3 del darrer ter\xc3\xa7 del segle XX es netej\xc3\xa0 i consolid\xc3\xa0 el campanar, la porta rom\xc3\xa0nica fou reoberta, i s'hi pos\xc3\xa0 una porta nova, amb ferramenta d'imitaci\xc3\xb3 de les rom\xc3\xa0niques, que fou feta pel mestre forjador mill\xc3\xa0s Enric Bruguera._NEWLINE_Aquest portal rom\xc3\xa0nic \xc3\xa9s fet amb marbre blanc de Ceret, data del segle XIII i t\xc3\xa9 dos arcs adovellats situats en degradaci\xc3\xb3, amb una arquivolta fent de guardapols, amb uns dibuixos en relleu de car\xc3\xa0cter vegetal, per\xc3\xb2 que inclouen un escut amb els quatre pals, cosa que permet datar el portal a l'entorn del 1271, quan Millars pass\xc3\xa0 a domini del Comte de Barcelona i atorg\xc3\xa0 a la poblaci\xc3\xb3 una generosa carta de privilegis. Aix\xc3\xb2 permet assegurar que aquest portal \xc3\xa9s el darrer del rom\xc3\xa0nic del Rossell\xc3\xb3, ja que \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s uns quinze anys anteriors al portal g\xc3\xb2tic de la capella de la Santa Creu del Castell Reial de Perpiny\xc3\xa0._NEWLINE_Als peus de la nau, a la part occidental, es conserva una notable tribuna g\xc3\xb2tica, del 1442, de fusta esculpida i policromada. Est\xc3\xa0 declarada monument hist\xc3\xb2ric. L'altar major t\xc3\xa9 un retaule barroc de gran qualitat, obra de Ll\xc3\xa0tzer Tremulles el Vell, fet entre 1641 i 1645. A la sagristia es conserven plafons d'un altre retaule barroc destacable, el del Roser, aix\xc3\xad com una predella d'un altre retaule, aquest del segle XV i dedicat a santa Maria."