b"\n_START_ARTICLE_\nEls comanxers\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nAny 1843, el r\xc3\xa0nger Jack Cutter (John Wayne) det\xc3\xa9 el proscrit Paul Regret (Stuart Whitman). En el trajecte des de Texas a Nova Orleans, s'aturen a un ranxo on els indis comanxes han matat una fam\xc3\xadlia. Aprofitant un descuit, Regret fuig. Temps despr\xc3\xa9s, mentre segueix el rastre d'un tipus dit Tully Crow (Lee Marvin), qui ven armes als indis, l'insubornable Cutter retroba Regret. Atacats pels indis, el proscrit salva algunes vides i demostra \xc3\xa9sser un individu valent. El x\xc3\xa8rif segueix volent traslladar-lo a Nova Orleans, per\xc3\xb2 accepta l'ajuda de Regret per a anar a la recerca dels traficants d'armes: els comanxers.\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric i art\xc3\xadstic\n_START_PARAGRAPH_\nEl prol\xc3\xadfic cineasta d'origen hongar\xc3\xa8s Michael Curtiz realitzaria en un per\xc3\xadode de 50 anys prop de 170 llargmetratges. Rodaria a Hollywood t\xc3\xadtols irrebatibles com El capit\xc3\xa0 Blood (1935), Les aventures de Robin Hood (1938), El falc\xc3\xb3 del mar (1940) o Casablanca (1943). La darrera de les seus pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules (rodada als 74 anys) seria aquest western crepuscular. De tem\xc3\xa0tica, aroma i esperit cl\xc3\xa0ssic, la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula aporta algunes novetats est\xc3\xa8tiques i, seguint les pautes de la novel\xc2\xb7la de Paul Wellman, sorpr\xc3\xa8n pel tractament ideol\xc3\xb2gic d'un gui\xc3\xb3 que presenta uns indis radicalment bel\xc2\xb7ligerants i s\xc3\xa0dics, uns salvatges capa\xc3\xa7os de matar amb la major crueltat. Per\xc3\xb2 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no es concentra en els assumptes indis, sin\xc3\xb3 en la conniv\xc3\xa8ncia masculina i en l'esquerpa amistat mantinguda entre dos homes blancs, rivals i antag\xc3\xb2nics, un r\xc3\xa0nger i un proscrit. Aquesta entrebancada relaci\xc3\xb3 canalitza alguns moments d'humor franc i lleuger, molt de l'escola Howard Hawks. Una vegada m\xc3\xa9s, el per cert purament hawksi\xc3\xa0 i entranyable actor protagonista, John Wayne, torna a donar la talla de llegendari home de l'Oest. Gaireb\xc3\xa9 ell sol ja garanteix el carisma i la qualitat del film. En el seu revers apareix el proscrit franc\xc3\xa8s, gentilment caracteritzat per Stuart Whitman, aix\xc3\xad com Lee Marvin, aquest en el breu, per\xc3\xb2 intens paper de Tully Crow, el l\xc3\xadder dels comanxers._NEWLINE_A la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula li escau molt b\xc3\xa9 la fotografia de William H. Clothier, que brinda algunes resplendents panor\xc3\xa0miques de les Grans Planes nord-americanes, aix\xc3\xad com la banda sonora del simfonista Elmer Berstein, que nom\xc3\xa9s uns mesos abans havia escrit la memorable partitura d'Els set magn\xc3\xadfics (John Sturges, 1960)._NEWLINE_Malalt de c\xc3\xa0ncer, Michael Curtiz va haver d'\xc3\xa9sser hospitalitzat durant el rodatge i mor\xc3\xad poques setmanes despr\xc3\xa9s. En la seua abs\xc3\xa8ncia, la direcci\xc3\xb3 de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula va recaure alternativament en el productor George Sherman, en l'actor John Wayne i en el cap de segona unitat, Cliff Lyons.\n_START_SECTION_\nAnacronismes\n_START_PARAGRAPH_\nEl comandant Henry esmenta que Ed McBain va romandre 5 anys a la Yuma Territorial Prison (Pres\xc3\xb3 Territorial de Yuma), quan, de fet, el 1843 Arizona encara era part de M\xc3\xa8xic i no hi havia la susdita pres\xc3\xb3 (la Guerra Mexicano-americana, quan els Estats Units van prendre el nord del M\xc3\xa8xic de llavors, no va tindre lloc fins als anys 1846-1848)."