b"\n_START_ARTICLE_\nClosos de Can Gai\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nCronologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl poblat fou constru\xc3\xaft cap al 1700 aC, a l'inici de l'edat del bronze a les Illes Balears. Fou habitat fins que s'abandon\xc3\xa0, de manera ininterrompuda, cap al 850 BC, moment en qu\xc3\xa8 el primers talaiots ja estaven funcionant._NEWLINE_Posterior a aquesta data, per\xc3\xb2, s'han documentat diferents activitats en els seus voltants al llarg dels anys. Entre aquestes utilitzacions espor\xc3\xa0diques, destaquen les que es feren durant l'ocupaci\xc3\xb3 bizantina de Mallorca, en el per\xc3\xadode isl\xc3\xa0mic i en \xc3\xa8poca moderna.\n_START_SECTION_\nL'entorn natural\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona presenta un relleu molt homogeni, on la caracter\xc3\xadstica m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s l'alternan\xc3\xa7a de zones planes entre la costa (a 700 metres) i una serra de baixa al\xc3\xa7ada._NEWLINE_Els terrenys que l'envolten es caracteritzen per ser pedregosos, amb afloraments constants de la roca mare i argiles molt vermelloses, que formen les terres m\xc3\xa9s t\xc3\xadpiques de la zona. Les condicions clim\xc3\xa0tiques tenen com a constant m\xc3\xa9s important l'escassetat de pluges, fenomen que d\xc3\xb3na lloc a una vegetaci\xc3\xb3 de garriga baixa, amb pocs pins i molts ullastres, llentiscles, roman\xc3\xad i altres esp\xc3\xa8cies pr\xc3\xb2pies de la garriga mediterr\xc3\xa0nia. Per\xc3\xb2, tant els continus treballs agr\xc3\xadcoles que es dugueren a terme fins a mitjans del s. XX com la recent i sostinguda urbanitzaci\xc3\xb3 de l'\xc3\xa0rea, han destru\xc3\xaft bona part de la vegetaci\xc3\xb3 de la zona.\n_START_SECTION_\nEl poblat\n_START_PARAGRAPH_\nFins ara, s'hi han descobert un total de nou estructures de construcci\xc3\xb3 cicl\xc3\xb2pia ubicades de manera dispersa. Probablement n'existiren m\xc3\xa9s, com aix\xc3\xad es pot intuir per alguns trams de murs a la perif\xc3\xa8ria del nucli central._NEWLINE_Les orientacions de les navetes s\xc3\xb3n sud-sud-est, per tal d'aprofitar al m\xc3\xa0xim les hores de llum solar. \xc3\x89s probable que el poblat fos m\xc3\xa9s extens i amb m\xc3\xa9s estructures, ja que s'han trobat restes de murs ciclopis reutilitzats en les proximitats._NEWLINE_Dels conjunts existents, s'ha excavat completament el conjunt I, ara en proc\xc3\xa9s d'estudi, i parcialment el conjunt II.\n_START_SECTION_\nConjunt I\n_START_PARAGRAPH_\nEl conjunt I est\xc3\xa0 format per la naveta I, un edifici amb planta en forma de ferradura de 16 m de longitud i 7 d'amplada, constru\xc3\xaft amb t\xc3\xa8cnica cicl\xc3\xb2pia. Els murs fan de 2 a 3 metres d'amplada i, actualment, sols conserven 1,5 m d'al\xc3\xa7ada, encara que durant el seu per\xc3\xadode d'\xc3\xbas pogu\xc3\xa9 assolir els 3 m. Els murs exteriors conserven grans carreus poligonals encastats en sec, mentre que a la cara interna del mur el parament \xc3\xa9s de t\xc3\xa8cnica m\xc3\xa9s refinada, amb pedres petites i molt ben llavorades. La cobertura, avui desapareguda, probablement estava feta de brancatge i argila._NEWLINE_S'hi han observat dues fases diferenciades d'ocupaci\xc3\xb3. En una primera fase (1750-1500 aC), l'edifici, a m\xc3\xa9s d'habitatge, tamb\xc3\xa9 funcionava com a espai p\xc3\xbablic, probablement lloc de reuni\xc3\xb3 o pla\xc3\xa7a p\xc3\xbablica. En una segona fase (1500-920 aC), l'edifici \xc3\xa9s objecte d'una reforma. S'hi construeixen longitudinalment quatre pilars, que servirien com a bases d'un altell. Es divideix l'espai interior amb separacions transversals i longitudinals. Tamb\xc3\xa9 es remodela l'entrada, reduint de manera considerable l'amplada, i s'hi afegeix un enllosat. Aix\xc3\xad, sembla que la naveta pass\xc3\xa0 a ser exclusivament lloc dom\xc3\xa8stica i adquireix un car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s privat.\n_START_SECTION_\nConjunt II\n_START_PARAGRAPH_\nEl conjunt II est\xc3\xa0 format per la naveta II, actualment en proc\xc3\xa9s d'excavaci\xc3\xb3, i per tota una s\xc3\xa8rie d'estructures, probablement tallers. _NEWLINE_En un principi, s'identific\xc3\xa0 com una naveta simple de 16,30 m de longitud i 3,20 d'amplada, amb una cambra de 13,20 m de llargada. Poc temps despr\xc3\xa9s, es consider\xc3\xa0 com un edifici paral\xc2\xb7lel a les tombes dels gegants de Sardenya._NEWLINE_Adossat a la part sud de l'absis d'aquesta, neix un mur d'uns 30 m de llargada en direcci\xc3\xb3 sud. A la vegada, a aquest mur, s'hi adossen en bateria fins a quatre habitacions de tend\xc3\xa8ncia rectangular (IIA, IIB, IIC, IID), de diferents t\xc3\xa8cniques constructives. Podrien haver funcionat com a edificis de feina comunal o tallers, ja que s'hi han documentat grans quantitats de restes de morters a l'habitaci\xc3\xb3 IIB i molins en la IIC. No es coneixen estructures semblants en altres jaciments naviformes de les Balears. Desgraciadament, la construcci\xc3\xb3 de la carretera Portocolom-S'Horta l'any 1965 la va destruir en part.\n_START_SECTION_\nResta de conjunts\n_START_PARAGRAPH_\nLa resta de conjunts estan encara sense excavar. _NEWLINE_El conjunt III est\xc3\xa0 format per una naveta doble, o tal vegada triple._NEWLINE_A continuaci\xc3\xb3, trobem el conjunt IV format per una naveta de planta senzilla._NEWLINE_El conjunt V \xc3\xa9s format per una naveta de planta doble._NEWLINE_El conjunt VI es troba en molt mal estat, encara que el Dr. G. Rossell\xc3\xb3, en el 1959, pogu\xc3\xa9 identificar les restes d'una altra naveta. El 1990, aquest edifici encara sofr\xc3\xad un altre atac i se'n destru\xc3\xad tot el costat est. Les restes que Rossell\xc3\xb3 observ\xc3\xa0 mesuraven 6,10 m de longitud i 9,20 m d'al\xc3\xa7ada. L'acceptaci\xc3\xb3 d'aquestes mesures s'han de mantenir en reserva per l'avan\xc3\xa7at estat de destrucci\xc3\xb3 de l'estructura._NEWLINE_El conjunt VII queda poc definit. Es localitzen les restes de murs que, possiblement, ens fan veure l'exist\xc3\xa8ncia d'altres navetes, i per tant el poblat seria m\xc3\xa9s extens del que es pot veure avui en dia._NEWLINE_El conjunt VIII ha desaparegut en l'actualitat, ja que quan el 1959 es f\xc3\xa9u una carretera, tall\xc3\xa0 en dos el poblat, i es destru\xc3\xad una naveta doble, ja del tot irrecuperable."