b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Ludvig Runeberg\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nRuneberg era fill de Lorens Ulrik Runeberg, un capit\xc3\xa0 de vaixell amb alguns estudis en teologia, i d\'Anna Maria Malm. No va con\xc3\xa8ixer el pare fins que no va tornar d\'un viatge mar\xc3\xadtim, tres anys despr\xc3\xa9s de n\xc3\xa9ixer. Va tenir tres germanes (Ulrika Carolina, Emilie i Maria Mathilda) i dos germans (Viktor i Nestor)._NEWLINE_Va fer els primers estudis a Vaasa i Oulu i despr\xc3\xa9s va passar a l\'acad\xc3\xa8mia d\'\xc3\x85bo, on va con\xc3\xa8ixer l\'estadista i fil\xc3\xb2sof Johan Vilhelm Snellman i l\'escriptor, periodista i historiador Zacaries Topelius. Els seus estudis es van centrar en el llat\xc3\xad i el grec._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament va treballar en instituts de la regi\xc3\xb3 de Saarij\xc3\xa4rvi (una estada que el va inspirar per a l\'obra Bonden Paavo). A partir de 1831 va treballar al diari Helsingfors Morgonblad. Es va traslladar a H\xc3\xa8lsinki el 1828 despr\xc3\xa9s que un incendi va cremar la ciutat de Turku. Va impartir classes a la Universitat de H\xc3\xa8lsinki de 1830 a 1837, per\xc3\xb2 va tornar a Porvoo el 1837 perqu\xc3\xa8 no va poder accedir a la c\xc3\xa0tedra de llat\xc3\xad i grec cl\xc3\xa0ssics; al liceu de Povoo va fer de professor de literatura romana._NEWLINE_Mogut pel corrent del romanticisme del segle XIX, la seva l\xc3\xadrica va tractar temes d\'inspiraci\xc3\xb3 nacional finlandesa. Natalia Castr\xc3\xa9n (1830-1881) va ser membre del seu cercle cultural._NEWLINE_Runeberg es va casar amb Fredrika Runeberg (Fredrika Tengstr\xc3\xb6m de soltera) el gener 1831, cosina de Jakob Tengstr\xc3\xb6m, arquebisbe luter\xc3\xa0 de Turku. Van tenir vuit fills, dos dels quals van morir de petits: Anna Carolina (1832\xe2\x80\x931833), Ludvig Mikael (1835-1902), Lorenzo (1836-1919), Walter Magnus Runeberg (1838\xe2\x80\x931920, escultor), Johan Wilhelm (1843\xe2\x80\x931918), Jakob Robert (1846\xe2\x80\x931919), Edvard Moritz (1848\xe2\x80\x931851) i Fredrik Karl (1850\xe2\x80\x931884).\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa4nrik St\xc3\xa5hls S\xc3\xa4gner\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra m\xc3\xa9s c\xc3\xa8lebre de Runeberg \xc3\xa9s F\xc3\xa4nrik St\xc3\xa5ls s\xc3\xa4gner (Els contes d\'Ensign St\xc3\xa5l; V\xc3\xa4nrikki Stoolin tarinat en finland\xc3\xa8s), escrita entre 1848 i 1860. Es considera el poema \xc3\xa8pic m\xc3\xa9s important fora de la tradici\xc3\xb3 Kalevala nadiua, i cont\xc3\xa9 relats sobre la Guerra finlandesa de 1808-09 amb R\xc3\xbassia. En la guerra, Su\xc3\xa8cia va perdre ignominiosament Finl\xc3\xa0ndia, que va passar a ser el Gran Ducat de Finl\xc3\xa0ndia de l\'Imperi rus. El poema, compost per episodis, emfasitza la humanitat comuna de tots dos b\xc3\xa0ndols en conflicte, tot i que lloa b\xc3\xa0sicament l\'heroisme dels finlandesos. El primer poema, "V\xc3\xa5rt land" (La nostra terra, Maamme en finland\xc3\xa8s) \xc3\xa9s l\'actual himne nacional finland\xc3\xa8s._NEWLINE_Runeberg va participar en la modernitzaci\xc3\xb3 de l\'himne luter\xc3\xa0 finland\xc3\xa8s i va produir molts textos per a la nova edici\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nBonden Paavo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el poema m\xc3\xa9s conegut sobre tem\xc3\xa0tica rural finlandesa. Vol dir "Paavo el granger" i tracta d\'un pag\xc3\xa8s pobre de Saarij\xc3\xa4rvi i del seu "Sisu" (que vol dir \'coratge\' o \'for\xc3\xa7a de voluntat\') i la seva fe infrangible en la divina provid\xc3\xa8ncia en un marc natural hostil a causa de les males collites i el clima rigor\xc3\xb3s. Aix\xc3\xad, despr\xc3\xa9s d\'algunes gelades que li destrueixen la collita, asseca el terreny pantan\xc3\xb3s i fa treballs per tal d\'obtenir una bona collita, que comparteix amb el ve\xc3\xad despr\xc3\xa9s d\'agrair-ho a D\xc3\xa9u.\n_START_SECTION_\nSimningen\n_START_PARAGRAPH_\nSimningen (que vol dir Nataci\xc3\xb3) \xc3\xa9s una obra p\xc3\xb2stuma de de car\xc3\xa0cter er\xc3\xb2tic. En les seves mem\xc3\xb2ries, Fredrika Runeberg parla del seu esp\xc3\xb2s com un amant "salvatge, procel\xc2\xb7l\xc3\xb3s i apassionat".\n_START_SECTION_\nHonors\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aniversari de Runeberg (5 de febrer) \xc3\xa9s una celebraci\xc3\xb3 nacional a Finl\xc3\xa0ndia en qu\xc3\xa8 es commemora l\'autor i es mengen "pastissos de Runeberg". Aquest past\xc3\xads (en finland\xc3\xa8s, Runebergintorttu; en suec, Runebergst\xc3\xa5rta) s\xc3\xb3n unes postres fetes amb ametlles i rom i melmelada de gerds, que pesa al voltant d\'uns 100 grams. Es diu que Runeberg menjava aquest past\xc3\xads acompanyat de punsch en cada esmorzar. Tradicionalment aquests pastissos es consumeixen nom\xc3\xa9s a Finl\xc3\xa0ndia, des de gener fins al 5 de febrer, tot i que a les cafeteries de Provoo se\'n poden menjar durant tot l\'any. Les versions casolanes tendeixen a ser com un muffin._NEWLINE_El 2004 el govern finland\xc3\xa8s va emetre una moneda commemorativa amb motiu del 200\xc3\xa8 aniversari del naixement de l\'escriptor. La moneda, (de 10 euros), exhibeix un retrat de Runeberb a l\'anvers, mentre que el revers cont\xc3\xa9 una mostra de tipografies emprades el 1831 pel diari Helsingfors Morgonblad, per al qual va treballar Runeberg. El disseny de la moneda va ser de Heli Kauhanen._NEWLINE_El Projecte Runeberg Es va engegar el 1992 a imatge del Projecte Gutenberg amb la intenci\xc3\xb3 de digitalitzar i publicar en l\xc3\xadnia textos n\xc3\xb2rdics lliures de drets._NEWLINE_D\'altra banda, la casa on va viure Runeberg es va convertir en museu el 1882.'