b'\n_START_ARTICLE_\nAnna Muri\xc3\xa0 i Roman\xc3\xad\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFilla del periodista Mag\xc3\xad Muri\xc3\xa0 i Torner i d\'Anna Roman\xc3\xad i Sabater, tingu\xc3\xa9 per germ\xc3\xa0 a Josep Maria Muri\xc3\xa0 i Roman\xc3\xad. Va rebre el primer ensenyament a l\'escola francesa de les religioses de les Dames Negres. _NEWLINE_Va estudiar comer\xc3\xa7, comptabilitat i angl\xc3\xa8s a l\'Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Dona (1918-24) i va fer uns cursos nocturns a l\'Ateneu Enciclop\xc3\xa8dic Popular (1932-36). El 1921 va comen\xc3\xa7ar a treballar com a secret\xc3\xa0ria en diverses empreses i institucions.\n_START_SECTION_\nActivisme i escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nVa col\xc2\xb7laborar a La Dona Catalana prol\xc3\xadficament del 1925 al 1930._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 fou for\xc3\xa7a activa pol\xc3\xadticament, ja que va militar a Acci\xc3\xb3 Catalana, des d\'on particip\xc3\xa0 en les campanyes per l\'alliberament dels implicats en el Complot de Garraf. El 1932 es pass\xc3\xa0 a Esquerra Republicana de Catalunya, amb la qual particip\xc3\xa0 en la recollida de signatures a favor de l\'aprovaci\xc3\xb3 de l\'Estatut de N\xc3\xbaria i per l\'alliberament dels implicats en els fets del sis d\'octubre de 1934. El 1932, tamb\xc3\xa9 organitz\xc3\xa0 i forma part del Front \xc3\x9anic Femen\xc3\xad Esquerrista, junt amb altres dones destacades del seu temps, com ara la Rosa Maria Arquimbau. El 1936 form\xc3\xa0 part del comit\xc3\xa8 central d\'Estat Catal\xc3\xa0._NEWLINE_Durant la guerra civil espanyola fou funcion\xc3\xa0ria de la Generalitat de Catalunya, que la nomen\xc3\xa0 secret\xc3\xa0ria de la Instituci\xc3\xb3 de les Lletres Catalanes; col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 a publicacions com La Dona Catalana, La Rambla, La Nau, Meridi\xc3\xa0 i Diari de Catalunya. Tamb\xc3\xa9 fou membre de la Uni\xc3\xb3 de Dones de Catalunya i cofundadora del Grup Sindical d\'Escriptors Catalans, precedent de l\'actual Associaci\xc3\xb3 d\'Escriptors en Llengua Catalana._NEWLINE_Va iniciar la carrera com a escriptora amb la novel\xc2\xb7la Joana Mas (1933). Despr\xc3\xa9s va publicar dos opuscles, La revoluci\xc3\xb3 moral (1934) i El 6 d\'octubre i el 19 de juliol (1937), que reflecteixen el seu comprom\xc3\xads c\xc3\xadvic i pol\xc3\xadtic. Durant la Guerra Civil encara va donar a con\xc3\xa8ixer una altra novel\xc2\xb7la, La peixera (1938). _NEWLINE_El 1934 havia entrat a treballar com a auxiliar a les Oficines del Servei d\'Extensi\xc3\xb3 d\'Ensenyament T\xc3\xa8cnic de la Generalitat. D\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 del 1937 que treballava com a secret\xc3\xa0ria a la Instituci\xc3\xb3 de les Lletres Catalanes, feina que va compaginar amb les tasques de redacci\xc3\xb3 del Diari de Barcelona i del Diari de Catalunya, del qual al final de la guerra va esdevenir directora; es convert\xc3\xad en la primera dona que comandava un diari en catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nExili\n_START_PARAGRAPH_\nEn acabar la guerra s\'exili\xc3\xa0 amb la seva fam\xc3\xadlia a Fran\xc3\xa7a, espec\xc3\xadficament a Tolosa de Llenguadoc, Roissy-en-Brie, on conegu\xc3\xa9 altres escriptors catalans com Merc\xc3\xa8 Rodoreda, Pere Calders, Pere Quart, Francesc Trabal i el seu futur company sentimental, el poeta Agust\xc3\xad Bartra. _NEWLINE_El 1941, despr\xc3\xa9s de viatjar per Cuba i la Rep\xc3\xbablica Dominicana, s\'establ\xc3\xad amb Bartra a M\xc3\xa8xic, on treball\xc3\xa0 com a traductora d\'angl\xc3\xa8s i de franc\xc3\xa8s al castell\xc3\xa0, i on col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en les revistes Catalunya, Germanor, Lletres, La Nostra Revista i Pont Blau. _NEWLINE_Tanmateix, durant aquests trenta anys de confinament nom\xc3\xa9s va poder publicar els relats Via de l\'est (1946) i El nen blanc i el nen negre (1947), juntament amb la seva obra m\xc3\xa9s reconeguda, Cr\xc3\xb2nica de la vida d\'Agust\xc3\xad Bartra (1967), ampliada el 1980 i el 1990. A M\xc3\xa8xic van n\xc3\xa9ixer els seus fills, Roger i Elionor.\n_START_SECTION_\nRetorn\n_START_PARAGRAPH_\nQuan retorn\xc3\xa0 a Catalunya, el gener de 1970, va treure a llum una bona part de la seva producci\xc3\xb3: l\'assaig L\'obra de Bartra (1975), on explica la vida que va viure amb el poeta, tant l\'aventura familiar com la intel\xc2\xb7lectual; els llibres per a infants El meravell\xc3\xb3s viatge de Nico Huehuetl a trav\xc3\xa9s de M\xc3\xa8xic (1974), A Becerola fan ballades (1978), Pinya de contes (1980) i Les aventures d\'una pota de ruc i altres contes (2001); els recull de narracions, El pa\xc3\xads de les fonts (1978) i El llibre d\'Eli (1982) i les novel\xc2\xb7les: Res no \xc3\xa9s veritat, Al\xc3\xadcia (1984) i Aquest ser\xc3\xa0 el principi (1986); a m\xc3\xa9s de les Cartes a l\'Anna Muri\xc3\xa0 de Merc\xc3\xa8 Rodoreda (1985)._NEWLINE_Va exercir de nou ocasionalment el periodisme en revistes i diaris com Cavall Fort i Tretzevents, Serra d\'Or, Oriflama, La Vanguardia o l\'Avui. La d\xc3\xa8cada del 1990 va mantenir una secci\xc3\xb3 fixa als diaris L\'Actualitat i El 9 Nou de Terrassa i al suplement La Jornada Semanal del diari mexic\xc3\xa0 La Jornada, dirigit pel seu fill, l\'antrop\xc3\xb2leg Roger Bartra. Ha estat s\xc3\xb2cia d\'honor de l\'Associaci\xc3\xb3 d\'Escriptors en Llengua Catalana._NEWLINE_La contribuci\xc3\xb3 de l\'escriptora \xc3\xa9s interessant pel tractament del m\xc3\xb3n de la dona i d\'aquells aspectes que se\'n deriven (l\'amor, la maternitat, el sexe, la vellesa...) des del punt de vista psicol\xc3\xb2gic. Tamb\xc3\xa9 en destaca el component ideol\xc3\xb2gic pel que fa a la ruptura dels preceptes de l\'antiga moral, la lluita per les llibertats, el catalanisme militant i el dubte existencial. Una altra tend\xc3\xa8ncia constant de la seva narrativa \xc3\xa9s la passi\xc3\xb3 pel lirisme i l\'univers dels s\xc3\xadmbols, fet que revela el car\xc3\xa0cter p\xc3\xb2etic d\'aquesta producci\xc3\xb3. La seva faceta liter\xc3\xa0ria no pot deslligar-se de la traject\xc3\xb2ria vital, per aix\xc3\xb2 una de les caracter\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s importants \xc3\xa9s el pes autobiogr\xc3\xa0fic de tota l\'obra.  _NEWLINE_El 1990 va rebre la Creu de Sant Jordi i el 1999 va cedir l\'arxiu familiar a la ciutat de Terrassa, al Fons Muri\xc3\xa0 i Bartra es conserva la documentaci\xc3\xb3 personal, familiar i de bona part de l\xe2\x80\x99obra intel\xc2\xb7lectual d\'Anna Muri\xc3\xa0 i del seu marit._NEWLINE_L\'any que va morir, el 2002, van sortir editats Quatre contes d\'exili i, p\xc3\xb2stumament, les Reflexions de la vellesa (2003), primer volum del dietari \xc2\xabBiblioteca Anna Muri\xc3\xa0. Obres completes\xc2\xbb._NEWLINE_El febrer del 2019, es convoc\xc3\xa0 a Terrassa el "I Premi Ciutat de Terrassa Anna Muri\xc3\xa0 de Contes"'