b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Xodos, muralles, torre i el Callis\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nXodos, municipi el nom del qual suggereix un origen moss\xc3\xa0rab, encara que de dif\xc3\xadcil significat,  estava sota la jurisdicci\xc3\xb3 del Castell de l'Alcalat\xc3\xa9n, el qual est\xc3\xa0 ubicat a la poblaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Alcora (al pic de la muntanya Mont Mir\xc3\xa1). La import\xc3\xa0ncia d'aquestes poblacions augmenta amb la conquesta cristiana per Jaume I el Conqueridor,  a 1233,  ja que despr\xc3\xa9s de la seva conquesta, es va donar lloc, per decisi\xc3\xb3 del monarca, al senyoriu de l'Alcalat\xc3\xa9n,  del qual van passar a formar part,  donant-se  aquest a Xim\xc3\xa9n d'Urrea. Va ser aquest senyor feudal qui va proporcionar a Xodos Carta Pobla  l'any 1254, a furs d'Arag\xc3\xb3, i se suposa que \xc3\xa9s en aquesta \xc3\xa8poca quan probablement es refor\xc3\xa7arien les obres de fortificaci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3, la qual ja comptava amb un recinte emmurallat i un Castell al punt m\xc3\xa9s alt._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, en 1283, se li concedirien m\xc3\xa9s privilegis, fet del qual hi ha documentaci\xc3\xb3 acreditativa._NEWLINE_El senyoriu de l'Alcalat\xc3\xa9n va acabar m\xc3\xa9s tard en mans dels Comtes d'Aranda, per\xc3\xb2, posteriorment i per matrimoni, el senyoriu va passar als ducs d'H\xc3\xadjar, que el van mantenir fins a 1818, sent actualment l'hereva del t\xc3\xadtol la Duquessa d'Alba.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Castell, que est\xc3\xa0 situat estrat\xc3\xa8gicament (a uns 1063 metres d'altura, a la part alta de la mola en qu\xc3\xa8 s'ubica la resta de la poblaci\xc3\xb3, i sobre un precipici de 70 metres d'altura) a la conca alta del riu Alcalat\xc3\xa9n, estava destinat a la vigil\xc3\xa0ncia i defensa de la vall enfront de les terres de Vistabella, per a aix\xc3\xb2,  formava part d'un sistema de fortificacions que protegia la vall, impedint d'aquesta manera que el pas natural des de les terres d'Arag\xc3\xb3 (per Mosqueruela) fins a Borriana, qued\xc3\xa9s sense protecci\xc3\xb3._NEWLINE_T\xc3\xa9 petites dimensions i actualment nom\xc3\xa9s queden restes d'una torrassa (la qual presenta planta quadrada, de t\xc3\xa0pia) i unes muralles (que encara conserven restes de dues torres, una presenta planta rodona, i una altra que podria ser quadrada) en les quals hi havia una torre \xe2\x80\x93portal, coneguda com El callis, a causa que la seva planta baixa serveix de carrer\xc3\xb3 d'acc\xc3\xa9s al recinte emmurallat. El Callis es troba en un extrem de la pla\xc3\xa7a on s'ubica tamb\xc3\xa9 el temple parroquial, que se situa molt a prop de la torre del castell._NEWLINE_La torre- portal, El callis, est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda de ma\xc3\xa7oneria, la base conforma un passad\xc3\xads amb tres arcades d\xe2\x80\x99arcs  apuntats fabricats utilitzant carreus. D'aquests tres passadissos dos d'ells donen pas a la ciutat i el tercer al qual constitu\xc3\xafa l'interior del castell. Es pot afirmar que era la porta d'acc\xc3\xa9s al recinte emmurallat m\xc3\xa9s important, i el seu actual estat de conservaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bo, permetent ser utilitzada encara com a lloc habitual de pas._NEWLINE_Com passava en altres recintes emmurallats, al seu interior es trobaven els edificis m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tics de la poblaci\xc3\xb3n, com ara l'Ajuntament, el qual presenta llotja a la planta inferior i alguns habitatges; o l'Esgl\xc3\xa9sia."