b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Bester\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Bester va n\xc3\xa9ixer a Manhattan, a la ciutat de Nova York, el 18 de desembre de 1913. El seu pare James J. Bester, amo d\'una botiga de sabates, va ser un nord-americ\xc3\xa0 de primera generaci\xc3\xb3, ja que els seus pares eren ambd\xc3\xb3s d\'\xc3\x80ustria. La mare d\'Alfred, Belle (nascuda Silverman), va n\xc3\xa9ixer a R\xc3\xbassia i parlava hebreu com a primer idioma abans de viure als Estats Units. Alfred era el segon fill d\'en James i la Belle. La seva germana gran, Rita, va n\xc3\xa9ixer el 1908, encara que el seu pare tenia un passat jueu, i la seva mare es va convertir en una Cristiana Cient\xc3\xacfica, el mateix Alfred Bester no va cr\xc3\xa9ixer dins de les idees religioses, va escriure que "la seva vida familiar va ser completament liberal i iconoclasta."_NEWLINE_Va assistir a la Universitat de Pennsylvania, on va ser membre de la Philomathean Society. Va jugar a l\'equip de futbol americ\xc3\xa0 el 1935 i, segons les seves pr\xc3\xb2pies paraules, era "el membre m\xc3\xa9s reeixit de l\'equip d\'esgrima." Despr\xc3\xa9s va passar a la Columbia Law School, per\xc3\xb2 cansat del dret, es va retirar dels estudis._NEWLINE_Bester i Rolly Goulko es van casar el 1936. Rolly Bester va tenir una reeixida carrera com a actriu de Broadway, r\xc3\xa0dio i televisi\xc3\xb3, abans de canviar de carrera per convertir-se en una executiva de publicitat durant els anys 1960. Els Besters van romandre casats durant 48 anys, fins a la seva mort el 12 de gener de 1984. Bester estava molt a prop d\'\xc3\xa9sser un permanent New Yorker (vilat\xc3\xa0 de Nova York ciutat), encara que va viure a Europa poc m\xc3\xa9s d\'un any a mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1950 i es va traslladar a Pennsylvania amb Rolly a principis de 1980. Un cop instal\xc2\xb7lats, vivien a Geigel Hill Road a Ottsville, Pennsylvania.\n_START_SECTION_\nObra primerenca. Ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3, c\xc3\xb2mics, r\xc3\xa0dio (1939-1950)\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la seva carrera universit\xc3\xa0ria, als 25 anys d\'edat, Alfred Bester treballava de relacions p\xc3\xbabliques quan va comen\xc3\xa7ar a escriure ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3. El seu primer conte publicat va ser el "The Broken Axiom", que va apar\xc3\xa8ixer en l\'edici\xc3\xb3 d\'abril de 1939 de Thrilling Wonder Stories, despr\xc3\xa9s de guanyar un concurs de relats amateur. Bester record\xc3\xa0 que, "Dos editors del personal, Mort Weisinger i Jack Schiff, es van interessar en mi, sospito que perqu\xc3\xa8 jo acabava de llegir i anotar Ulisses de James Joyce i de predicar amb entusiasme i sense provocaci\xc3\xb3, que era molt divertit. Ells pensaven que "D\xc3\xadaz -X" (t\xc3\xadtol original de Bester) podria omplir la revista si prenia forma real." Robert Heinlein es va negar a entrar en el mateix concurs. La seva decisi\xc3\xb3 de no entrar al mateix concurs d\'aficionats s\'ha fet famosa dins de la hist\xc3\xb2ria del g\xc3\xa8nere. El premi va ser de nom\xc3\xa9s $50 i Heinlein pens\xc3\xa0 que podia fer millor venda del conte in\xc3\xa8dit de 7000 paraules a Astounding Science Fiction per un c\xc3\xa8ntim per paraula o per $70. Anys m\xc3\xa9s tard, Bester entrevist\xc3\xa0 Heinlein per a Publishers Weekly sobre aquest tema i Bester diu que ell va respondre (de broma), "Fill de puta. Vaig guanyar aquell concurs a Thrilling Wonder i em vas superar per vint d\xc3\xb2lars."_NEWLINE_Mort Weisinger tamb\xc3\xa9 "em va presentar a les reunions de dinar informal dels autors de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 de finals dels anys trenta." All\xc3\xa0 va con\xc3\xa8ixer a Henry Kuttner, Edmond Hamilton, Otto Carpeta, Malcolm Jameson i Manly Wade Wellman. Durant el 1939 i 1940 Weisinger public\xc3\xa0 tres m\xc3\xa9s de les hist\xc3\xb2ries de Bester a Thrilling Wonder Stories i Startling Stories._NEWLINE_Els propers anys Bester continu\xc3\xa0 publicant hist\xc3\xb2ries curtes de ficci\xc3\xb3, sobretot a Astounding Science Fiction de John W. Campbell. El 1942 els seus editors de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 van aconseguir treball a DC Comics i van convidar a Bester a contribuir a diversos t\xc3\xadtols de DC. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, Bester va deixar el camp de l\'escriptura de contes i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a treballar per DC Comics com a escriptor a Superman, Green Lantern i altres t\xc3\xadtols. Popularment es creu que Bester va escriure la versi\xc3\xb3 del Jurament de Llanterna Verda que comen\xc3\xa7a amb la famosa frase "En el dia m\xc3\xa9s brillant, en la nit m\xc3\xa9s fosca", encara que ell ho va negar diverses vegades durant la seva vida._NEWLINE_Bester ser tamb\xc3\xa9 l\'autor de les tires c\xc3\xb2miques de Lee Falk The Phantom i Mandrake the Magician, mentres el seu creador serveix a la Segona Guerra Mundial. S\'ha especulat \xc3\xa0mpliament la quantitat d\'influ\xc3\xa8ncia que Bester tingu\xc3\xa9 en aquests c\xc3\xb2mics. Una teoria sost\xc3\xa9 que Bester va ser responsable de donar al Fantasma el seu cognom, "Walker"._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de quatre anys a la ind\xc3\xbastria del c\xc3\xb2mic, en 1946 Bester va dirigir la seva atenci\xc3\xb3 als guions de r\xc3\xa0dio, la seva esposa Rolly (actriu de r\xc3\xa0dio) li va dir que el xou Nick Carter, Master Detective estava buscant noves hist\xc3\xb2ries. En els propers anys, Bester va escriure per Nick Carter, aix\xc3\xad com a The Shadow, Charlie Chan, Nero Wolfe i altres espectacles. M\xc3\xa9s tard va escriure per The CBS Radio Mystery Theater._NEWLINE_Amb l\'arribada de la televisi\xc3\xb3 nord-americana el 1948, Bester tamb\xc3\xa9 va comen\xc3\xa7ar a escriure per a la televisi\xc3\xb3, encara que la majoria d\'aquests projectes s\xc3\xb3n menys coneguts._NEWLINE_A principis de 1950, despr\xc3\xa9s de vuit anys fora del g\xc3\xa8nere literari, Bester va reprendre l\'escriptura de contes de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s d\'un retorn inicial a la revista Astounding amb el conte "The Devil\'s Invention" (tamb\xc3\xa9 coneguda com a "Oddy and Id"), va deixar d\'escriure per a la revista a mitjans del 1950, quan l\'editor John W. Campbell es va convertir a la Dian\xc3\xa8tica de L. Ron Hubbard, el que seria despr\xc3\xa9s la Cienciologia. Bester va tornar a Galaxy Science Fiction, on conegu\xc3\xa9 a H. L. Gold, un altre editor excepcional, aix\xc3\xad com un bon amic._NEWLINE_A Nova York, se socialitz\xc3\xa0 a l\'Hydra Club, una organitzaci\xc3\xb3 d\'escriptors de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 de Nova York, on hi havia llumin\xc3\xa0ries com Isaac Asimov, James Blish, Anthony Boucher, Avram Davidson, Judith Merril, i Theodore Sturgeon.\n_START_SECTION_\nEl per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic: 1951-1957\n_START_PARAGRAPH_\nEn el primer per\xc3\xadode d\'escriure ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 (1939-1942), Bester s\'havia establert una reputaci\xc3\xb3 com a escriptor de contes en els cercles de la ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 amb hist\xc3\xb2ries com "Adam and No Eve". No obstant aix\xc3\xb2, Bester va obtenir el seu major renom de l\'obra que va escriure i publicar a la d\xc3\xa8cada de 1950, incloent The Demolished Man o The Stars My Destination (coneguda com a Tiger! Tiger!).\n_START_SECTION_\nThe Demolished Man (1953)\n_START_PARAGRAPH_\nThe Demolished Man, guanyador del primer Premi Hugo a la millor novel\xc2\xb7la de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3, \xc3\xa9s una novela negre que t\xc3\xa9 lloc en un m\xc3\xb3n futur en qu\xc3\xa8 la telepatia \xc3\xa9s relativament com\xc3\xba. Bester crea un m\xc3\xb3n de gran duresa social, capitalista, jer\xc3\xa0rquic i competitiu que existeix sense enganys: una societat on la persona adequada, amb certa habilitat (o diners) i curiositat, pot accedir als teus records, secrets, pors i errors del passat amb m\xc3\xa9s rapidesa que fins i un mateix._NEWLINE_Originalment publicat en tres parts a Galaxy, a partir de gener de 1952 va apar\xc3\xa8ixer The Demolished Man en forma de llibre el 1953. Es va dedicar a Gold, qui va fer una s\xc3\xa8rie de suggeriments durant la seva redacci\xc3\xb3. Originalment, Bester volia que el t\xc3\xadtol fos Demolici\xc3\xb3!. Per\xc3\xb2 Gold el va conv\xc3\xa8ncer del contrari.\n_START_SECTION_\nWho He? tamb\xc3\xa9 The Rat Race (1953)\n_START_PARAGRAPH_\nLa novel\xc2\xb7la de Bester Who He? es refereix a un escriptor de xous de varietats que es desperta despr\xc3\xa9s d\'una nit de borratxera i descobreix que alg\xc3\xba est\xc3\xa0 decidit a destruir la seva vida. Una novel\xc2\xb7la contempor\xc3\xa0nia que no t\xc3\xa9 elements de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 i que no va rebre una \xc3\xa0mplia atenci\xc3\xb3. Va fer, per\xc3\xb2, guanyar a Bester una bona quantitat de diners de la venda dels drets de reimpressi\xc3\xb3 de butxaca (el llibre va apar\xc3\xa8ixer en edici\xc3\xb3 de butxaca com The Rat Race ). Tamb\xc3\xa9 va rebre una important suma de diners d\'un estudi de cinema per a l\'opci\xc3\xb3 de realitzar una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sobre el llibre. Segons s\'inform\xc3\xa0, Jackie Gleason estava interessat a protagonitzar l\'escriptor de varietats; no obstant aix\xc3\xb2 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no es va realitzar. Malgrat tot el pagament de l\'opci\xc3\xb3 de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula era prou gran perqu\xc3\xa8 Alfred Bester i Rolly decidiren que podrien donar-se el luxe de viatjar a Europa durant els propers anys. Vivien principalment a It\xc3\xa0lia i Anglaterra durant aquest per\xc3\xadode.\n_START_SECTION_\nThe Stars My Destination (1956)\n_START_PARAGRAPH_\nLa propera novel\xc2\xb7la de Bester va ser esbossada mentre vivia a Anglaterra i majorit\xc3\xa0riament escrita quan vivia a Roma. The Stars My Destination (tamb\xc3\xa9 coneguda com a Tiger, Tiger) va tenir el seu origen en un retall de diari que Bester trob\xc3\xa0 sobre Poon Lim, un n\xc3\xa0ufrag de la Segona Guerra Mundial mariner que havia sobreviscut al Pac\xc3\xadfic per un r\xc3\xa8cord mundial 133 dies perqu\xc3\xa8 pensava que ell era un esquer per als vaixells que passaven i aix\xc3\xad portar-los a un nivell de torpede d\'un submar\xc3\xad ocult. A partir d\'aquest germen va cr\xc3\xa9ixer la hist\xc3\xb2ria de Gully Foyle, buscant venjan\xc3\xa7a pel seu aband\xc3\xb3 i causant estralls en tot ell: una ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 re-narraci\xc3\xb3 de El Comte de Monte Cristo d\'Alexandre Dumas, amb teletransport afegit a la barreja. S\'ha descrit com un avantpassat del ciberpunk._NEWLINE_Com havia passat amb The Demolished Man, The Stars My Destination va ser publicada originalment a Galaxy. Es va publicar en quatre parts (octubre de 1956 fins a gener de 1957) i el llibre va ser publicat m\xc3\xa9s tard en 1957. Encara votat en repetides ocasions en els sondejos de la "millor novel\xc2\xb7la de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 de tots els temps", The Stars My Destination resultaria ser l\'\xc3\xbaltima novel\xc2\xb7la de Bester per 19 anys. Una adaptaci\xc3\xb3 radiof\xc3\xb2nica va ser transmesa per BBC R\xc3\xa0dio 4 el 1991._NEWLINE_Adaptacions cinematogr\xc3\xa0fiques de The Stars My Destination s\'han rumorejat amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia. Charlie Jane Anders va escriure el 2010, "D\'acord amb l\'obra de [David] Hughes Les millors pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 mai fetes, Richard Gere compr\xc3\xa0 la propietat dels drets d\'aquesta novel\xc2\xb7la despr\xc3\xa9s del seu \xc3\xa8xit amb Pretty Woman, i volia protagonitzar-la despr\xc3\xa9s. El productor de La hist\xc3\xb2ria interminable, Bernd Eichinger, tenia els drets i contractat a Neal Adams per fer l\'art conceptual. Encara m\xc3\xa9s tard, Paul WS Anderson va ser contractat per dirigir-la, per\xc3\xb2 van acabar fent Horitz\xc3\xb3 lluny\xc3\xa0. Des de llavors, una s\xc3\xa8rie de guions s\'han escrit, per\xc3\xb2 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no ha tornat mai m\xc3\xa9s a estar a punt de fer-se"\n_START_SECTION_\nRevistes de ficci\xc3\xb3 i no ficci\xc3\xb3: 1959-1962\n_START_PARAGRAPH_\nMentre que durant el seu viatge a Europa Bester comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a vendre peces de no ficci\xc3\xb3 sobre diversos llocs d\'Europa a la revista Holiday, els editors, impressionats amb el seu treball, convidaren Bester a la seva tornada a la seva seu a Nova York i va comen\xc3\xa7ar a escriure articles de viatge de diversos llocs remots, aix\xc3\xad com fer entrevistes amb estrelles com Sophia Loren, Anthony Quinn i Sir Edmund Hillary. Com a resultat del treball constant amb Holiday la producci\xc3\xb3 de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 de Bester es va desplomar en els anys posteriors a la publicaci\xc3\xb3 de The Stars My Destination._NEWLINE_Bester public\xc3\xa0 tres contes entre 1958 i 1959, entre ells "The Men Who Murdered Mohammed" de 1958 i 1959 de "The Pi Man", tots dos van ser nominats per als Premis Hugo. No obstant aix\xc3\xb2, per a un per\xc3\xadode de quatre anys a partir d\'octubre de 1959 a octubre de 1963,no va publicar en absolut. En canvi es va concentrar en el seu treball a Holiday (on va ser nomenat editor en cap), els llibres de cr\xc3\xadtica \'\'The Magazine of Fantasy and Science Fiction\'\' ( 1960-1962 ) i va tornar als guions de televisi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEditor s\xc3\xa8nior de Holiday: 1963-1971\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'una abs\xc3\xa8ncia de quatre anys, Bester public\xc3\xa0 un grapat de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3, principalment contes durant 1963 i 1964. No obstant aix\xc3\xb2, l\'escriptura de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 va ser en aquesta etapa de la seva vida m\xc3\xa9s una l\xc3\xadnia lateral que l\'enfocament principal de la seva carrera. Com a resultat, des de 1964 fins que abandon\xc3\xa0 Holiday el 1971, Bester public\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s un conte de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3, de 700 paraules, par\xc3\xb2dia de la ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3, a la revista de luxe convencional Status._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, com a editor s\xc3\xa8nior de Holiday, Bester va ser capa\xc3\xa7 d\'introduir elements de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 ocasionals en la no ficci\xc3\xb3. En una ocasi\xc3\xb3 es va encarregar i va publicar un article d\'Arthur C. Clarke on descriu un vol tur\xc3\xadstic a la Lluna. El mateix Bester, per\xc3\xb2, mai va publicar cap relat de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 a Holiday, que era una revista comercialitzada als lectors de luxe en una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 la ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 va ser desestimada en gran manera per a la joventut.'