b'\n_START_ARTICLE_\nAssociaci\xc3\xb3 de Mestres Rosa Sensat\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 29 de setembre de 1965 es va presentar al p\xc3\xbablic l\'Escola de Mestres Rosa Sensat de manera clandestina a Barcelona, tot i que no va ser fins una setmana despr\xc3\xa9s, el 4 d\'octubre, que es va constituir formalment en una reuni\xc3\xb3 que va tenir lloc en una casa particular. Aquesta iniciativa continuava en certa manera les Escoles d\'Estiu (que havien impulsat la Mancomunitat i la Generalitat republicana) i la ja extingida Associaci\xc3\xb3 Protectora de l\'Ensenyan\xc3\xa7a Catalana. Entre el 1965 i el 1968 una part de les escoles actives que estaven a favor de Rosa Sensat van fundar una agrupaci\xc3\xb3 anomenada Coordinaci\xc3\xb3 Escolar. Entre el 1971 i el 1973 l\'entitat es polititza en conson\xc3\xa0ncia amb el context de contestaci\xc3\xb3 social contra el r\xc3\xa8gim franquista en auge sobretot per la crisi pol\xc3\xadtica i social dels setanta. Entre el 1974 i el 1976 pren una import\xc3\xa0ncia cabdal en el moviment dels mestres i professors elaborant les noves propostes pel model de l\'escola p\xc3\xbablica catalana._NEWLINE_Estava pensada per ensenyar a altres mestres m\xc3\xa9s joves ja en exercici que volguessin millorar el seu treball. Els responsables de la iniciativa s\xc3\xb3n Marta Mata amb altres mestres de diverses escoles, mestres amb uns deu anys d\'experi\xc3\xa8ncia renovadora en petites escoles que anaven contra corrent, i amb el suport d\'alguns dels pares d\'alumnes i altres persones interessades. Tot aix\xc3\xb2, amb l\'ajut dels qui ja tenien m\xc3\xa9s experi\xc3\xa8ncia, entre ells alguns dels mestres que havien creat i participat del moviment pedag\xc3\xb2gic d\'abans de la Guerra Civil espanyola: Angeleta Ferrer, Alexandre Gal\xc3\xad, Artur Martorell i Pau Vila. El nom \xc3\xa9s en homenatge a Rosa Sensat i Vila, mestra i pedagoga de principis del segle XX.\n_START_SECTION_\nPaper en el panorama educatiu\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de l\'educaci\xc3\xb3 a Catalunya reconeix la transcend\xc3\xa8ncia que va tenir la fundaci\xc3\xb3 d\'aquesta instituci\xc3\xb3. Rosa Sensat, com es coneix de manera col\xc2\xb7loquial, va iniciar una acci\xc3\xb3 decidida de formaci\xc3\xb3 del professorat amb el convenciment que la formaci\xc3\xb3 dels mestres era el tema clau per propiciar un canvi en profunditat. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 cal destacar l\'inter\xc3\xa8s per la recuperaci\xc3\xb3 de la mem\xc3\xb2ria hist\xc3\xb2rica despr\xc3\xa9s dels trasbals de la guerra i la post-guerra, la dignificaci\xc3\xb3 de la professi\xc3\xb3 dels mestres, la defensa de l\'escola p\xc3\xbablica, democr\xc3\xa0tica i catalana i, en una altra dimensi\xc3\xb3, la pol\xc3\xadtica educativa._NEWLINE_El model a seguir va ser l\'existent a Catalunya durant el primer ter\xc3\xa7 del segle XX: l\'escola d\'estiu. En aquella \xc3\xa8poca l\'escola d\'estiu havia sigut l\'instrument m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 per a la renovaci\xc3\xb3 de l\'escola catalana en general i la dignificaci\xc3\xb3 de l\'escola p\xc3\xbablica, com a punta de llan\xc3\xa7a d\'aquesta renovaci\xc3\xb3. El 1965, des de l\'oposici\xc3\xb3 i la clandestinitat, primer de tot va ser una via de presa de consci\xc3\xa8ncia de la situaci\xc3\xb3, de les possibilitats existents i dels l\xc3\xadmits interns i externs, tot enfocat cal a la millora de l\'escola._NEWLINE_L\'Escola de Mestres Rosa Sensat es va proposar dignificar una professi\xc3\xb3 que demana una \xc3\xa0mplia i profunda preparaci\xc3\xb3. Va ser un moment hist\xc3\xb2ric molt transcendent per l\'educaci\xc3\xb3, per a Catalunya i per a l\'estat espanyol. La supl\xc3\xa8ncia de Rosa Sensat en la formaci\xc3\xb3 del professorat es va exercir tamb\xc3\xa9 en la formaci\xc3\xb3 de formadors. La instituci\xc3\xb3 va promocionar i ajudar aquelles persones que destacaven per la qualitat de la seva pr\xc3\xa0ctica o per l\'inter\xc3\xa8s de les seves reflexions; els va reunir en seminaris, i els va donar la responsabilitat d\'alguns temes que despr\xc3\xa9s es concretaven en cursos i materials did\xc3\xa0ctics._NEWLINE_La tasca de formaci\xc3\xb3 de formadors per atendre les necessitats en tots els camps de l\'educaci\xc3\xb3 es demostra en el fet que el noranta per cent dels participants a la primera escola d\'estiu van ser aviat professors o van acceptar tasques de coordinaci\xc3\xb3 i d\'organitzaci\xc3\xb3. Aquesta pol\xc3\xadtica de formaci\xc3\xb3 va fer que en sortissin moltes persones preparades per poder gestionar i dirigir noves escoles i per fer tasques de gesti\xc3\xb3 i ocupar llocs de responsabilitat en temps de la transici\xc3\xb3 i, despr\xc3\xa9s, en temps de democr\xc3\xa0cia._NEWLINE_Cal destacar el car\xc3\xa0cter de la formaci\xc3\xb3 que s\'impartia. No es basava tant en la relaci\xc3\xb3 professor-alumne, com en la invitaci\xc3\xb3 a un treball conjunt de renovaci\xc3\xb3. L\'escola d\'estiu i el nucli dels cursos d\'hivern permeteren la proliferaci\xc3\xb3 d\'escoles ben diverses i en barris i poblacions ben diverses, autocoordinant-se i dotant-se d\'uns principis de canvi i de continu\xc3\xaftat, en l\'antic corrent de l\'escola nova o activa, de la valoraci\xc3\xb3 del grup-classe, de l\'equip de mestres, de la import\xc3\xa0ncia de la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 efectiva entre pares i escola.\n_START_SECTION_\nEls Cursos de Tarda\n_START_PARAGRAPH_\nL\'octubre del 1965, amb l\'ambici\xc3\xb3 de recuperar el que s\'havia perdut, l\'Escola de Mestres Rosa Sensat es propos\xc3\xa0 fer, en els nou mesos escolars, el Cursos de tarda. Aquesta formaci\xc3\xb3 era equivalent a la dels tres cursos dels Estudis Normals de la Mancomunitat de Catalunya._NEWLINE_El pla d\'estudis es fonamentava en l\'estreta relaci\xc3\xb3 entre teoria i pr\xc3\xa0ctica, i en la reflexi\xc3\xb3 sobre la pr\xc3\xa0ctica escolar feta a l\'aula. L\'objectiu d\'aquesta an\xc3\xa0lisi era fer aflorar les aportacions dels mateixos mestres com a professionals reflexius i cr\xc3\xadtics per tal d\'ajustar la seva pr\xc3\xa0ctica, completar-la, corregir-la o canviar-la per convicci\xc3\xb3 i amb coneixement de causa._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant, quan es va aconseguir una escola de mestres renovada ja ubicada en una universitat p\xc3\xbablica (Escola de Mestres Sant Cugat) es van tancar els cursos de tarda i es concentr\xc3\xa0 la tasca formadora al voltant de cursos i de les escoles d\'estiu.\n_START_SECTION_\nLes Escoles d\'Estiu\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer curs de Rosa Sensat va fer possible la recuperaci\xc3\xb3 de l\'escola d\'estiu (juliol del 1966) i durant quinze dies es reprodu\xc3\xad el model de les escoles d\'estiu de la Mancomunitat dels anys 1914-1923 que duraven un mes. Aquesta primera escola d\'estiu pos\xc3\xa0 en contacte a molts mestres de Catalunya, Val\xc3\xa8ncia i Balears._NEWLINE_De Rosa Sensat han pres model els nous moviments de renovaci\xc3\xb3 pedag\xc3\xb2gica comarcals i en Rosa Sensat s\'han inspirat molts moviments de renovaci\xc3\xb3 d\'arreu de l\'estat i internacionals. Entre 1966 i 1975 proliferaren Escuelas de Verano, Escolas de Ver\xc3\xa3o, Udaldi Eskolak, Escueles de Branu; i altres escoles d\'estiu. Tot aix\xc3\xb2 va servir per descobrir i connectar entre si, a m\xc3\xa9s de molts mestres dispersos, els primers grups renovadors com el Grup de Mestres Valencians, el moviment de la ikastola al Pa\xc3\xads Basc, l\'organitzaci\xc3\xb3 de mestres Acci\xc3\xb3n Educativa i algunes escoles de Madrid com el Colegio Estudio, o la primera escola gallega, Rosal\xc3\xada de Castro._NEWLINE_Parlar d\'escoles d\'estiu no \xc3\xa9s parlar de cap superestructura, sin\xc3\xb3 d\'un conjunt de grups de treball que aportaven la seva experi\xc3\xa8ncia renovadora de maneres molt diverses: seminaris, cursets, pon\xc3\xa8ncies, taules rodones, etc. Senzillament una trobada entre mestres i concepcions i pr\xc3\xa0ctiques pedag\xc3\xb2giques diferents. I es tractaven temes com el valor educatiu de la llengua viva, l\'activitat en l\'escola, l\'expressi\xc3\xb3 com a mitj\xc3\xa0 d\'educaci\xc3\xb3, la import\xc3\xa0ncia dels m\xc3\xa9s petits, la matem\xc3\xa0tica nova, el folklore i la llengua escrites, el treball en equip, la gram\xc3\xa0tica estructural i la generativa, la sociologia, la biblioteca escolar, etc._NEWLINE_En un altre \xc3\xa0mbit d\'actuacions, l\'any 1974, el col\xc2\xb7lectiu de Rosa Sensat impuls\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 de la revista Perspectiva escolar una revista de prestigi que encara es continua publicant en l\'actualitat.\n_START_SECTION_\nRedefinici\xc3\xb3 del futur de l\'escola\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1975 la informaci\xc3\xb3 de l\'escola d\'estiu es donava a doble p\xc3\xa0gina en la premsa. S\'intu\xc3\xafa el final de la dictadura i, per aquest motiu, l\'estiu del 1975 va estar ple de l\'esperan\xc3\xa7a d\'un canvi que ja no podia trigar a arribar. El col\xc2\xb7lectiu d\'educadors que es reuniren en diferents poblacions aquell estiu, discutint la seva visi\xc3\xb3 de l\'escola p\xc3\xbablica i propugnant alternatives per recuperar-la, intentaven recuperar i definir la futura pol\xc3\xadtica educativa. Era necessari definir la nova escola en el marc d\'aquest canvi._NEWLINE_En aquesta 10a escola d\'estiu es realitz\xc3\xa0 la declaraci\xc3\xb3 Per una Nova Escola P\xc3\xbablica. Amb aquests i altres documents posteriors acaba una etapa i en comen\xc3\xa7a una altra d\'implantaci\xc3\xb3 de l\'escola p\xc3\xbablica. La restauraci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia i la normalitzaci\xc3\xb3 de molts aspectes de la societat catalana i espanyola marcarien positivament el panorama educatiu en general, i el de Rosa Sensat en concret._NEWLINE_A la tardor de 2009 l\'entitat reb\xc3\xa9 el reconeixement de la Generalitat com a entitat "destacada en la seva defensa de la inf\xc3\xa0ncia" i un any seg\xc3\xbcent va rebre la Creu de Sant Jordi. Actualment tamb\xc3\xa9 col\xc2\xb7labora en diversos projectes europeus i edita llibres i revistes: Inf\xc3\xa0ncia, Infancia, Inf\xc3\xa0ncia Europa (en catal\xc3\xa0 i castell\xc3\xa0), Infancia latinoamericana i Perspectiva Escolar._NEWLINE_Anualment, l\'Associaci\xc3\xb3 de Mestres Rosa Sensat atorga el Premi i Guard\xc3\xb3 Marta Mata, per tal de recon\xc3\xa8ixer el treball ha perm\xc3\xa8s con\xc3\xa8ixer des del seu inici a mestres i equips de mestres que fan un treball innovador, coherent i que pot contribuir a ser una font d\'inspiraci\xc3\xb3 i de reflexi\xc3\xb3 per a altres mestres. Els premis s\'organitzen amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de la\xc2\xa0Fundaci\xc3\xb3 Artur Martorell, el Departament d\'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, la\xc2\xa0Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona\xc2\xa0i l\'Institut d\'Educaci\xc3\xb3 de l\'Ajuntament de Barcelona.'