b"\n_START_ARTICLE_\nSetge d'\xc3\x92tranto (1480)\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nDesapareguda l'amena\xc3\xa7a de Tamerl\xc3\xa0, que no va poder bastir un imperi, els otomans van reprendre l'ofensiva sobre Europa i Mehmet II va atacar els Balcans sotmetent als serbis, prenent Constantinoble el 1453, i ocupant provisionalment Belgrad el 1456, arribant al Danubi i controlant Transsilv\xc3\xa0nia. El 1460 es van apoderar de Morea i dels \xc3\xbaltims illots grecs, el 1468 van for\xc3\xa7ar el reducte muntany\xc3\xb3s alban\xc3\xa8s. i el 1479, van posar fi a una guerra de setze anys amb la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia amb el tractat de Constantinoble que significava la concessi\xc3\xb3 de Negroponte i altres illes de l'Egeu, i la fortalesa albanesa de Scutari.\n_START_SECTION_\nEl setge\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de juliol de 1480, una flota de 128 naus otomanes comandada per Gefik Ahmad Paix\xc3\xa0 a les ordres de Mehmet II, entre elles 28 galeres i 104 fustes i paland\xc3\xa0ries amb quatre mil cavalleries, va arribar prop de la ciutat napolitana d'\xc3\x92tranto la Pulla provinent del setge de Rodes. El 29 de juliol la guarnici\xc3\xb3 i els ciutadans es va retirar a la ciutadella, el castell d'Otranto, que fou pres l'onze d'agost i massacraren 12.000 dels 22.000 habitants, entre ells el comandant de la guarnici\xc3\xb3 Francesco Largo i l'arquebisbe Stefano Pendinelli, i la resta condemnats a l'esclavatge.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa presa d'\xc3\x92tranto va causar p\xc3\xa0nic a It\xc3\xa0lia, i l'any seg\xc3\xbcent, amb la mort de Mehmet II, Sixt IV no va afluixar en els esfor\xc3\xa7os de croada i la ciutat va ser recuperada per l'infant Alfons, duc de Cal\xc3\xa0bria, i fill de Ferran I de N\xc3\xa0pols, que a continuaci\xc3\xb3 va dirigir-se a Alb\xc3\xa0nia a donar suport a una revolta, per\xc3\xb2 no va atacar el port d'Avlona i el Papa va acordar amb la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia treure Ferran del Regne de N\xc3\xa0pols."