b"\n_START_ARTICLE_\nCaserna de la Monta\xc3\xb1a\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nS'al\xc3\xa7ava sobre la muntanya del Pr\xc3\xadncep P\xc3\xado de Madrid, sobre el lloc en el qual les tropes franceses de l'ex\xc3\xa8rcit de Napole\xc3\xb3 van afusellar als revoltats de l'al\xc3\xa7ament de 1808. La seva construcci\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar en 1860 sota la direcci\xc3\xb3 d'\xc3\x81ngel Pozas, acabant en 1863. El cost de l'obra va ser d'uns 20 milions de rals, bastant elevat per a l'\xc3\xa8poca, els quals van ser finan\xc3\xa7ats en bona part amb els fons obtinguts per l'Estat despr\xc3\xa9s de la desamortitzaci\xc3\xb3 civil i eclesi\xc3\xa0stica de 1858\xe2\x80\x931863 (coneguda com a desamortitzaci\xc3\xb3 de Madoz). Es tractava d'un s\xc3\xb2lid edifici de ma\xc3\xb3 i granit de gran sobrietat, de planta quadrangular i dos patis, amb capacitat per albergar una guarnici\xc3\xb3 de 2.600 a 3.000 soldats d'infanteria, enginyers i un grup d'enllumenat. La Caserna es va construir en el que llavors eren els ravals de Madrid, constituint el primer punt del cam\xc3\xad militar que, arrencant en el principi del carrer de Bail\xc3\xa9n, passava enfront del Palau Real i el declivi del carrer de Segovia, havent d'acabar a les Vistillas de San Francisco i caserna del mateix nom, que no va arribar a edificar-se.\n_START_SECTION_\nGuerra civil espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva rellev\xc3\xa0ncia prov\xc3\xa9 del seu paper en la revolta militar de 1936 a Madrid. El 19 de juliol de 1936, el general Fanjul, militar sense comandament de tropes a Madrid, per\xc3\xb2 encarregat de la revolta de la ciutat, va entrar, vestit de civil, en la caserna de la Monta\xc3\xb1a. No obstant aix\xc3\xb2, en lloc de sortir amb les tropes per prendre els punts vitals de la capital, va proclamar simplement l'estat de guerra i es va fer fort juntament amb 1.500 dels seus homes (dels quals uns 140 eren cadets de perm\xc3\xads a la capital) i uns 180 falangistes a la Caserna de la Monta\xc3\xb1a. Esperava que arribessin refor\xc3\xa7os des de les guarnicions de Campamento, Getafe i Cuatro Vientos, llocs tots ells on la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 seria sufocada poc despr\xc3\xa9s. A la Caserna de la Monta\xc3\xb1a es guardaven diverses desenes de milers de forrellats de fusells, la falta dels quals feia in\xc3\xbatils els corresponents fusells, en mans del govern._NEWLINE_Aquella tarda, la caserna va ser envoltada per tropes lleials al govern de la Rep\xc3\xbablica, Gu\xc3\xa0rdia d'Assalt, Gu\xc3\xa0rdia Civil i mil\xc3\xadcies populars, fortament armades (artilleria de 105 i 155 mm., aviaci\xc3\xb3,...). A l'alba del dia 20, es va iniciar el canoneig de la caserna dirigida pel tinent d'artilleria Orad de la Torre. Els revoltats nom\xc3\xa9s van resistir algunes hores. Les difer\xc3\xa8ncies d'opini\xc3\xb3 entre els propis revoltats van portar a uns a enarborar la bandera blanca mentre uns altres seguien disparant sobre els assaltants. Quan es va utilitzar l'aviaci\xc3\xb3 contra ells, la Gu\xc3\xa0rdia Civil va aconseguir for\xc3\xa7ar la presa de la caserna, sent pr\xc3\xa0cticament destru\xc3\xafda en l'intent. L'entrada dels milicians assaltants es va traduir en l'assassinat de la major part dels revoltats, especialment els oficials-cadets (noranta d'uns cent quaranta) i els falangistes. Es van comptabilitzar entre 500 i 900 morts. El tinent Moreno, de la Gu\xc3\xa0rdia d'Assalt, va capturar al general Fanjul, el seu fill, tinent m\xc3\xa8dic, i a altres oficials, enviant-los a pres\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de ser jutjats el 15 d'agost per rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 militar, se'ls va afusellar aquest mateix mes._NEWLINE_L'edifici, que ja hi havia resultat danyat durant el setge i posterior assalt, va rebre durant la guerra l'impacte de nombrosos projectils d'artilleria a causa de la seva proximitat amb la l\xc3\xadnia de front, pr\xc3\xa0cticament estabilitzada des d'inicis de 1937. Cap al final de la contesa era ja tan sols un conjunt de ru\xc3\xafnes irrecuperables, algunes de les quals podien encara veure's a principis dels anys seixanta.\n_START_SECTION_\nFranquisme\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la guerra es van barrejar diverses idees per aprofitar el solar, com per exemple, l'edificaci\xc3\xb3 de la Casa de la Falange o la construcci\xc3\xb3 d'un nou ministeri. Cap projecte va tirar endavant i el solar va ser finalment cedit a l'Ajuntament de Madrid perqu\xc3\xa8 el destin\xc3\xa9s a jard\xc3\xad p\xc3\xbablic._NEWLINE_El parc de la Caserna de la Monta\xc3\xb1a va ser inaugurat el 20 de juliol de 1972, i en record dels homes que van morir en la seva defensa es va erigir un monument (en 1972 encara estava en el poder Francisco Franco), realitzat per Joaqu\xc3\xadn Vaquero Turcios i compost per una figura de bronze que representa el cos d'un home mutilat, col\xc2\xb7locada en el centre d'una paredassa constru\xc3\xafda en forma de sacs terrers._NEWLINE_El mateix dia tamb\xc3\xa9 va ser inaugurat el Temple de Debod al mateix parc, situat en el solar que va ocupar la caserna."