b'\n_START_ARTICLE_\nMas Reixach (Ma\xc3\xa7anet de la Selva)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMasia que consta de dues plantes. En la planta baixa, trobem tres obertures, d\xe2\x80\x99entre les quals destaca sobretot el gran portal central de mig punt, amb dovel\xc2\xb7les de grans dimensions i un escut en la clau central, en forma de baix relleu, amb la data de 1569. En el primer pis o planta noble, trobem tres obertures de similar tipologia o esquema compositiu de: llinda monol\xc3\xadtica, conformant un arc pla, muntants de pedra. Destaca sobretot la central, tant per la seva mida \xe2\x80\x93sensiblement m\xc3\xa9s gran i m\xc3\xa9s majestuosa en comparaci\xc3\xb3 amb les dues que la flanquejen- i amb l\xe2\x80\x99ampit treballat. Coberta amb una teulada de vessants a laterals. Cal esmentar, que en el sector esquerre, trobem immediatament adossada a la masia, una petita construcci\xc3\xb3 projectada com a cobert, amb un portal rectangular constitu\xc3\xaft de llinda monol\xc3\xadtica de grans dimensions \xe2\x80\x93 la m\xc3\xa9s gran que hem pogut comprovar fins al moment a trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un gran bloc paral\xc2\xb7lep\xc3\xadpet de pedre- com tamb\xc3\xa9 uns grans muntants laterals de pedra de dimensions tamb\xc3\xa9 mastod\xc3\xb2ntiques. A mode d\xe2\x80\x99apunt, ressenyar la pres\xc3\xa8ncia de contraforts, dos en la fa\xc3\xa7ana principal, com tamb\xc3\xa9 tres en la part longitudinal, els quals actuen com a refor\xc3\xa7 immediat de l\xe2\x80\x99estructura. En el sector longitudinal, entre el primer i segon contrafort, destaca la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99una min\xc3\xbascula obertura amb una s\xc3\xa8rie de gravats al dintell.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl principi aquesta casa es deia Mas Nualart, per\xc3\xb2 el 18 d\xe2\x80\x99abril de 1402, fra Guillem, Abat del Monestir de Breda i altres monjos, establiren a Mart\xc3\xad Reixach, tot el mas i terres contig\xc3\xbces; afrontava amb terres de la J\xc3\xbaria, del Noble Sr. De Cabrera (la J\xc3\xbaria), i amb el Mas Abat. Mart\xc3\xad Reixach es confess\xc3\xa0 home propi, i prest\xc3\xa0 censos per la festa de Sant Pere i Sant Feliu, de dues quarteres i mitja de forment, i per Nadal, un parell de gallines al Monestir de Breda. El 27 de mar\xc3\xa7 del 1438, s\xe2\x80\x99establ\xc3\xad de nou tot el Mas Reixach a favor de Mart\xc3\xad Reixach i es feu absoluci\xc3\xb3 i remissi\xc3\xb3 de la prestaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99homes i dones propis i de les servituds que tenien els senyors sobre els homes propis. El 18 d\xe2\x80\x99abril de 1611, Joan Mart\xc3\xad Soliva, batlle de Ma\xc3\xa7anet, f\xc3\xa9u venda per execuci\xc3\xb3 de cort de la C\xc3\xbaria de l\xe2\x80\x99esmentada vila, a Marc Ferrer, de Vidreres, del Mas Reixach per 416 lliures. Marc Ferrer f\xc3\xa9u agnici\xc3\xb3 de bona fe a favor del reverend Joan Reixach, prevere i claver i obten\xc3\xad el benefici diaconal de l\xe2\x80\x99Esgl\xc3\xa9sia de Sils. El 10 d\xe2\x80\x99octubre del 1623, el reverend Joan Reixach, vengu\xc3\xa9 a Joan Maig, mercader de la vila de Lloret de Mar, el Mas Reixach per 430 lliures. A partir d\xe2\x80\x99aquesta data, la finca sempre m\xc3\xa9s va ser una masoveria, i de le sfam\xc3\xades que s\xe2\x80\x99estigueren m\xc3\xa9s generacions com a masovers al Mas Reixach, destaca la fam\xc3\xadlia Serra, la qual habit\xc3\xa0 la casa prop de 80 anys, i l\xe2\x80\x99\xc3\xbaltim estandant d\xe2\x80\x99aquesta fam\xc3\xadlia va ser en Josep Serra i Burjach, que marx\xc3\xa0 per establir-se de pag\xc3\xa8s a la vila de Ma\xc3\xa7anet. A finals dels anys vuitanta del segle passat, la casa era utilitzada com a segona resid\xc3\xa8ncia i les terres les treballava el propietari del Mas J\xc3\xbaria. A la dovella central de la porta d\xe2\x80\x99entrada, hi ha un escut amb la inscripci\xc3\xb3 \xe2\x80\x9cJHS\xe2\x80\x9d i la data de 1569. A finals del segle XVI, despr\xc3\xa9s del Concili de Trento, es difongueren especialment les devocions marianes de car\xc3\xa0cter general i l\xe2\x80\x99eucar\xc3\xadstica i amb elles, els s\xc3\xadmbols que les representaven. Aquesta casa forma part de la propietat dels hereters de la fam\xc3\xadlia Sala de Lloret de Mar.'