b'\n_START_ARTICLE_\nSlapstick\n_START_PARAGRAPH_\nSlapstick \xc3\xa9s un subg\xc3\xa8nere de la com\xc3\xa8dia basat en accions de viol\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica de forma exagerada sense aconseguir mai un dolor real i buscant sempre la farsa, la broma i un humor allunyat del sentit com\xc3\xba. Els seus gags s\xc3\xb3n seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies visuals que esdevenen bromes cl\xc3\xa0ssiques, ja que es troben plenes d\'impossibilitats f\xc3\xadsiques i girs inesperats, caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies dels acudits. Les seves produccions contenen un senzill argument. L\'slapstick va ser un dels primers g\xc3\xa8neres del cinema, des de la seva creaci\xc3\xb3 en l\'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada del Segle XIX a Fran\xc3\xa7a i principis del Segle XX. Aviat, el seu humor cru es popularitz\xc3\xa0 en les produccions f\xc3\xadlmiques i televisives nord-americanes.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula slapstick significa "pallassada" o "bufonada" i prov\xc3\xa9 d\'una composici\xc3\xb3 entre els termes anglesos slap (cop o bufetada) i stick (pal). Originalment, l\'slapstick \xc3\xa9s un instrument musical de percussi\xc3\xb3 que es tradueix en catal\xc3\xa0 com a fuet, d\'un so estrident, semblant als cops de bast\xc3\xb3, que no provoca cap mal. Durant el Segle XVI es feia servir per simular, la majoria de vegades, les bufetades en les obres dram\xc3\xa0tiques. El fuet es va continuar utilitzant com a efecte de so per els cops amb l\'arribada del cinema sonor.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca pre-Hollywood\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme es va encunyar als Estats Units als voltants de la d\xc3\xa8cada de 1910 per\xc3\xb2 les claus del g\xc3\xa8nere van n\xc3\xa0ixer, de fet, a Fran\xc3\xa7a, amb la primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de ficci\xc3\xb3 realitzada pels germans Lumi\xc3\xa8re El regador regat 1895, on ja podem veure una primitiva escena c\xc3\xb2mica, que es podria considerar com el primer gag mai rodat._NEWLINE_Tot i que ben aviat aparegueren c\xc3\xb2mics cinematogr\xc3\xa0fics locals, per a tot arreu del planeta, no fou sin\xc3\xb3 a Fran\xc3\xa7a on el g\xc3\xa8nere va afermar les bases que el farien popular, amb actors com els primitius Andr\xc3\xa9e Deed o Rigodin, fins al que s\'ha considerat com el primer mestre davant i darrere la c\xc3\xa0mera, Max Linder, dotant a les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d\'una sofisticaci\xc3\xb3 humor\xc3\xadstica i visual trencadores per al seu temps, a m\xc3\xa9s de crear un personatge ple de matisos, anant molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 que els seus coetanis.\n_START_SECTION_\nPrimer slapstick americ\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nAls Estats Units, l\'slapstick va tenir els seus pioners en les primeres produccions de Thomas Alva Edison, rodades per Edwin S. Porter i les produ\xc3\xafdes per Sigmund Lubin per\xc3\xb2 no fou fins a l\'aparici\xc3\xb3 de Mack Sennett, actor passat a la direcci\xc3\xb3 i despr\xc3\xa9s a partir del 1911 a la producci\xc3\xb3 de cinema c\xc3\xb2mic en massa, que el g\xc3\xa8nere adquir\xc3\xad ress\xc3\xb2 universal. La seva productora Keystone va ser m\xc3\xadtica pel descobriment de figures humor\xc3\xadstiques de fama universal com Charles Chaplin, Roscoe Arbuckle Fatty, Harry Langdon, Mabel Normand, Ben Turpin, entre molts d\'altres i fins i tot algunes figures que posteriorment serien m\xc3\xa9s remarcables com a estrelles dram\xc3\xa0tiques, com la m\xc3\xadtica Gloria Swanson. Els films produ\xc3\xafts per Mack Sennett destacaven pel seu humor absurd i la velocitat desenfrenada del ritme narratiu; les persecucions embogides i les caigudes d\'una viol\xc3\xa8ncia de vertigen; tot plegat amanit amb una irreverent voluntat sat\xc3\xadrica. La Keystone va ser tamb\xc3\xa9 la productora on van n\xc3\xa0ixer les dues institucions m\xc3\xa9s importants del cinema c\xc3\xb2mic d\'aquells temps: els Keystone Cops atabalat colla de maldestres policies i les Bathing Beauties grup de banyistes femenines que donaven les primeres mostres d\'un innocent erotisme. Mack Sennett fou tamb\xc3\xa9 qui va rodar el primer llargmetratge slapstick Tillie\'s Punctured Romance (1915), protagonitzat per Charles Chaplin i Marie Dressler. _NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament a Mack Sennett, el productor i director Hal Roach comen\xc3\xa7\xc3\xa0, des del 1912 a ser la compet\xc3\xa8ncia directa de la Keystone, treballant amb un tipus d\'humor molt m\xc3\xa9s reposat per\xc3\xb2 igualment irresistible. Alguns dels c\xc3\xb2mics importants descoberts per Hal Roach serien Harold Lloyd, la parella Stan Laurel i Oliver Hardy o Charley Chase, a m\xc3\xa9s de donar la primera oportunitat a directors de la categoria de Leo McCarey.\n_START_SECTION_\nMaduresa del g\xc3\xa8nere\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg de la d\xc3\xa8cada de 1920, molts d\'aquests c\xc3\xb2mics es van independitzar i juntament amb l\'aparici\xc3\xb3 de talents m\xc3\xa9s sofisticats com els de Buster Keaton o Raymond Griffith, l\'slapstick arrib\xc3\xa0 a la seva m\xc3\xa0xima perfecci\xc3\xb3, trobant el punt mitj\xc3\xa0 entre la sempre necess\xc3\xa0ria espectacularitat destructiva i les troballes visuals m\xc3\xa9s subtils, fins i tot po\xc3\xa8tiques. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 a aquesta \xc3\xa8poca que els millors c\xc3\xb2mics i directors roden complexes llargmetratges slapstick.\n_START_SECTION_\nArraconament i transformaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arribada del cinema sonor supos\xc3\xa0 la r\xc3\xa0pida decad\xc3\xa8ncia del g\xc3\xa8nere, essent arraconat tant des del punt de vista comercial (l\'slapstick seria recl\xc3\xb2s a produccions molt\xc3\xadssim m\xc3\xa9s barates i maldestres que a la d\xc3\xa8cada anterior) com art\xc3\xadstic, car les troballes visuals van ser eclipsades per la urgent necessitat de l\'humor verbal_NEWLINE_Al llarg de tota l\'etapa sonora, es podrien encara trobar alguns artistes que han excel\xc2\xb7lit explorant nous camins, dintre de la tradici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s pura dels cl\xc3\xa0ssics americans dels cinema mut, com els francesos Jacques Tati i Pierre \xc3\x8ataix o el nord-americ\xc3\xa0 Jerry Lewis._NEWLINE_Tot i que l\'slapstick com a g\xc3\xa8nere podria ser associat a un tipus de cinema que semblava nom\xc3\xa9s possible a les dues primeres d\xc3\xa8cades del Segle XX, podem trobar la seva empremta, amb una est\xc3\xa8tica molt m\xc3\xa9s d\'acord amb els temps actuals, a algunes de les produccions m\xc3\xa9s avantguardistes dels mitjans audiovisuals, a infinitat de publicitat televisiva i fins a algunes escenes de les m\xc3\xa9s prestigioses produccions cinematogr\xc3\xa0fiques.\n_START_SECTION_\nL\'slapstick en l\'animaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els anys 1910 i 1940 el g\xc3\xa8nere de l\'slapstick comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a apar\xc3\xa8ixer en curtmetratges d\'animaci\xc3\xb3, amb un tipus de viol\xc3\xa8ncia extrema que no tenia unes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies reals sobre els seus personatges. Alguns dels m\xc3\xa9s populars que sorgiren durant la d\xc3\xa8cada dels 20 foren Popeye de Fleischer Studios y The Looney Tunes de la Warner Bros. L\'animaci\xc3\xb3 permetia conduir aquests personatges ficticis en situacions exagerades de les quals sortien il\xc2\xb7lesos i preparats per afrontar-ne d\'altres. Durant els anys seg\xc3\xbcents van apar\xc3\xa8ixer altres produccions d\'animaci\xc3\xb3 com Tom i Jerry de la MGM o Les Supernenes elaborades per Craig McCraken el 1998. A nivell Europeu tamb\xc3\xa9 s\'aconseguiren produccions de gran \xc3\xa8xit i audi\xc3\xa8ncia com Oggy i els penarols, creada pels estudis francesos Gaumont Films._NEWLINE_Les primeres animacions utilitzaven m\xc3\xbasica o sons musicals per acompanyar les accions dels personatges i aix\xc3\xad transmetre un to exagerat i c\xc3\xb2mic, proc\xc3\xa9s conegut com a Mickeymousing._NEWLINE_En els anys, el g\xc3\xa8nere de l\'slapstick en l\'aminaci\xc3\xb3 ha tendit a una major exageraci\xc3\xb3 i a un augment de la viol\xc3\xa8ncia si se\'l compara amb l\'slapstick d\'imatge real, fins al punt de falsar les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies mortals que tindrien en la realitat. Alguns exemples serien situacions de viol\xc3\xa8ncia armada (pistoles, martells...) o de conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies mortals (ser esclafat per un piano, un arbre, un tren...).'