b"\n_START_ARTICLE_\nEstalvi\n_START_PARAGRAPH_\nL'estalvi o, col\xc2\xb7loquialment, alforro, \xc3\xa9s la difer\xc3\xa8ncia entre l'ingr\xc3\xa9s disponible i el consum efectuat per una persona, una empresa, una administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, etc. Igualment l'estalvi \xc3\xa9s la part de la renda que no es destina al consum, o part complement\xc3\xa0ria del despesa.\n_START_SECTION_\nEstalvi nacional\n_START_PARAGRAPH_\nL'estalvi nacional \xc3\xa9s la suma de l'estalvi p\xc3\xbablic i el privat. L'estalvi nacional ve donat per la difer\xc3\xa8ncia entre la renda nacional o valor del conjunt de b\xc3\xa9ns produ\xc3\xafts i el consum.\n_START_SECTION_\nEstalvi i pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nL'estalvi es troba influ\xc3\xaft i determinat per les pol\xc3\xadtiques econ\xc3\xb2miques que segueixi un Estat (aquest pot afectar les taxes d'inter\xc3\xa8s i altres variables que afecten l'estalvi). Els canvis en la taxa d'inter\xc3\xa8s, per exemple, poden fer que els estalviadors s'asseuen motivats o desmotivats a estalviar. Un augment en les taxes d'inter\xc3\xa8s pot fer que els estalviadors tinguin m\xc3\xa9s raons per a disminuir la seva consum i estalviar, o b\xc3\xa9 pot tenir l'efecte oposat. A iguals nivells d'ingr\xc3\xa9s, dep\xc3\xa8n de dos efectes coneguts com a efecte ingr\xc3\xa9s i efecte substituci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad com l'augment de les taxes d'inter\xc3\xa8s pot incentivar als estalviadors a consumir menys per a estalviar m\xc3\xa9s, pot succeir que, al ser major el rendiment de l'estalvi, es pugui complir la meta d'acumulaci\xc3\xb3 prevista destinant una porci\xc3\xb3 major de l'ingr\xc3\xa9s al consum present. Aquesta al\xc3\xa7a en les taxes d'inter\xc3\xa8s es pot deure, per exemple, a les formes que el govern obt\xc3\xa9 els recursos per a les seves activitats. Si el govern decideix manllevar recursos al sistema financer en una quantitat important, les taxes d'inter\xc3\xa8s pujaran."