b'\n_START_ARTICLE_\nPont\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts m\xc3\xa9s antics foren segurament troncs que queien de manera natural als cursos d\'aigua. Els primers ponts constru\xc3\xafts per la m\xc3\xa0 de l\'home es feren amb canyes, troncs i taulons, usant eventualment tamb\xc3\xa9 pedres._NEWLINE_Els arcs es van usar a l\'imperi Rom\xc3\xa0 en nombroses construccions algunes de les quals encara existeixen. Els ponts romans eren de ma\xc3\xa7oneria, ja que usaven ciments, per lligar les pedres i permetre resistir petites traccions._NEWLINE_Durant el segle XVIII, es van fer moltes innovacions en el disseny de ponts de bigues de la m\xc3\xa0 de Hans Ulrich, Johannes Grubenmann i d\'altres._NEWLINE_Amb la Revoluci\xc3\xb3 Industrial al segle XIX es van desenvolupar ponts de gelosia de ferro forjat amb els quals es van aconseguir llums (longitud lliure) m\xc3\xa9s elevades. El ferro per\xc3\xb2 encara no tenia la resist\xc3\xa8ncia suficient per a aguantar grans c\xc3\xa0rregues. La producci\xc3\xb3 de ponts va veure\'s augmentada amb la construcci\xc3\xb3 dels primers ferrocarrils i amb l\'arribada de l\'acer, de gran resist\xc3\xa8ncia i ductilitat, es van construir ponts m\xc3\xa9s llargs, molts usant idees de Gustave Eiffel._NEWLINE_El formig\xc3\xb3 armat, accidentalment descobert pel jardiner parisenc Monier, va esdevenir tamb\xc3\xa9 material de construcci\xc3\xb3 de molts ponts. El formig\xc3\xb3 pretesat tamb\xc3\xa9 va usar-se en la construcci\xc3\xb3 de ponts des de la seva invenci\xc3\xb3 el 1928 de la m\xc3\xa0 del tamb\xc3\xa9 franc\xc3\xa8s Eug\xc3\xa8ne Freyssinet. Al llarg dels \xc3\xbaltims anys tamb\xc3\xa9 s\'ha innovat amb altres materials com per exemple l\'acer inoxidable o els pl\xc3\xa0stics refor\xc3\xa7ats amb fibres.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 segons el seu \xc3\xbas\n_START_PARAGRAPH_\nUn pont pot donar servei a les ferrovies o al tr\xc3\xa0nsit rodat. Un pont de tren, estrada o autoestrada que salva una vall mitjan\xc3\xa7ant unes quantes llums, s\'anomena viaducte. Quan un pont passa per sobre d\'una via s\'anomena un pas elevat (o pas superior)._NEWLINE_Un pont moll era fet de posts gitades en un curs d\'aigua que era impossible de franquejar a peu eixut._NEWLINE_Una passarel\xc2\xb7la \xc3\xa9s un pont dissenyat per a ser utilitzat per vianants i/o fer de suport de serveis (canonades d\'aigua potable, clavegueres, cablejat...)._NEWLINE_Un aq\xc3\xbceducte \xc3\xa9s un pont amb un canal, fet per a transportar aigua en l\xc3\xa0mina lliure. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que tenen un pendent molt suau. Tots tres aq\xc3\xbceductes de les fotos a baix s\xc3\xb3n Patrimoni de la Humanitat (UNESCO)._NEWLINE_Finalment, tamb\xc3\xa9 cal destacar que alguns ponts s\xc3\xb3n constru\xc3\xafts per a un \xc3\xbas decoratiu o cerimonial. A l\'antiga cultura xinesa i japonesa es feren nombrosos ponts amb una missi\xc3\xb3 plenament decorativa (als jardins, constru\xc3\xafts sobre cursos d\'aigua artificials) i tamb\xc3\xa9 cerimonial. L\'\xc3\xbas decoratiu tamb\xc3\xa9 s\'ha mantingut a molts ponts a parcs, i molts altres ponts combinen funcionalitat amb espectacularitat.\n_START_SECTION_\nPonts de tram recte\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts de tram recte s\xc3\xb3n aquells formats per un tauler que treballa com a biga (simple, cont\xc3\xadnua, o cantilever) simplement recolzada en les piles i estreps. Els taulers poden \xc3\xa9sser de bigues, llosa, caixons, o b\xc3\xa9 poden ser una gelosia, normalment d\'acer. Els que tenen una sola llum solen ser de cantell constant, mentre que els formats per diverses llums, poden presentar cantell variable si les llums s\xc3\xb3n prou importants. En aquest tipus de ponts, els trams extrems solen ser lleugerament m\xc3\xa9s curts (aproximadament el 25% m\xc3\xa9s curts) que els centrals per aconseguir fletxes i girs similars a tot arreu.\n_START_SECTION_\nPonts p\xc3\xb2rtic\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts p\xc3\xb2rtic s\xc3\xb3n aquells ponts de tram recte en qu\xc3\xa8 s\'encasta el tauler en algun suport, de manera que l\'estructura, en forma de p\xc3\xb2rtic, treballa conjuntament. Normalment tenen nom\xc3\xa9s un sol tram i es busca molta rigidesa a flexi\xc3\xb3 als estreps (per aix\xc3\xb2 sovint es desdoblen). Aquests muntants s\'encasten als fonaments si el tauler \xc3\xa9s de formig\xc3\xb3 armat per\xc3\xb2 cal alliberar el gir al peu (per exemple, amb una r\xc3\xb2tula) quan \xc3\xa9s de formig\xc3\xb3 posttesat.\n_START_SECTION_\nPonts en m\xc3\xa8nsula\n_START_PARAGRAPH_\nQuan els ponts presenten una estructura que es projecta horitzontalment en l\'espai recolzada \xc3\xbanicament en un extrem (cantilever), es parla de Ponts cantilever. Per petites passarel\xc2\xb7les, els cantilever poden ser bigues simples. Tanmateix, els grans ponts cantilever dissenyats per a c\xc3\xa0rregues m\xc3\xa9s elevades necessiten grans estructures lleugeres per a suportar els grans esfor\xc3\xa7os que apareixen; aix\xc3\xad, les gelosies d\'acer solen ser la soluci\xc3\xb3 escollida.\n_START_SECTION_\nPonts d\'arc\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts d\'arc s\xc3\xb3n aquells que resisteixen fonamentalment a compressi\xc3\xb3 gr\xc3\xa0cies a la seva forma. N\'hi ha de molt antics, fets de ma\xc3\xa7oneria i tamb\xc3\xa9 de moderns, amb una biga corba (en forma d\'U invertida) dissenyada per a resistir les c\xc3\xa0rregues verticals sense flexionar-se, \xc3\xbanicament comprimint-se (vegeu antifunicularitat). Dins la tipologia moderna (amb una biga diferenciada del tauler), normalment existeix un tauler pla (de forma m\xc3\xa9s funcional que la biga arc) que es pot situar per sobre l\'arc recolzat amb pilars (com el viaducte de Garabit, per sota penjat per cables o barres (com el pont del port de Sidney), o b\xc3\xa9 en una posici\xc3\xb3 interm\xc3\xa8dia. Es poden assolir llums for\xc3\xa7a considerables. El r\xc3\xa8cord el t\xc3\xa9 el pont de New River Gorge amb 518\xc2\xa0metres.\n_START_SECTION_\nPonts de bandes teses\n_START_PARAGRAPH_\nLes bandes teses s\xc3\xb3n ponts molt esvelts dissenyats per a treballar purament a tracci\xc3\xb3, i \xc3\xa9s la tipologia antag\xc3\xb2nica als ponts d\'arc. La seva forma s\'assimila a la que agafaria un cable penjat des dels extrems de la banda (vegeu funicularitat). Solen ser de formig\xc3\xb3 pretesat amb forces de posttesat molt elevades per aconseguir comprimir el formig\xc3\xb3 malgrat la forma, de manera que el formig\xc3\xb3 acaba treballant com un arc amb una c\xc3\xa0rrega cap amunt introdu\xc3\xafda pel pretesat. Molt sovint s\xc3\xb3n passarel\xc2\xb7les tot i que existeixen tamb\xc3\xa9 ponts per a tr\xc3\xa0nsit rodat suportats per una banda tesa (en aquest cas, \xc3\xa9s necessari un tauler per sobre la banda).\n_START_SECTION_\nPonts penjats\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts penjats s\xc3\xb3n aquells que tenen unes torres per aguantar els cables portants (que van de torre en torre) d\'on s\'hi penja el tauler mitjan\xc3\xa7ant cables verticals anomenats p\xc3\xa8ndoles. Els cables portants cal que estiguin ancorats de manera segura a cada extrem del pont, car cada c\xc3\xa0rrega al pont es transforma en una tensi\xc3\xb3 en aquests cables. \xc3\x89s un tipus de pont agradable a la vista, com \xc3\xa9s el Golden Gate a l\'entrada de la Badia de San Francisco. No \xc3\xa9s adequat per a transport ferroviari pesant doncs podria flectar sota un pes concentrat com el d\'una locomotora. Molts ponts d\'aquest tipus tenen els extrems de la llosa amb formes aerodin\xc3\xa0miques, per tal d\'evitar efectes turbulents i aeroel\xc3\xa0stics tals com els que van destruir el Pont de Tacoma Narrows. La llum pot arribar fins a gaireb\xc3\xa9 els 2000\xc2\xa0metres del Pont Akashi-Kaikyo, r\xc3\xa8cord absolut de llum.\n_START_SECTION_\nPonts atirantats\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts atirantats o d\'obencs tamb\xc3\xa9 tenen torres, per\xc3\xb2 els cables que en surten (tirants) s\'ancoren directament al tauler. Quan de les torres en surten m\xc3\xa9s de 2 cables es parla de ponts atirantats multi cable. Aquesta \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s moderna de les tipologies estructurals i s\'ha arribat a cobrir llums de m\xc3\xa9s de 1000\xc2\xa0metres (Pont d\'\xc3\x96resund, a Dinamarca - Su\xc3\xa8cia).\n_START_SECTION_\nPonts llevadissos\n_START_PARAGRAPH_\nUn pont llevad\xc3\xads (o basculant) \xc3\xa9s un pont on el tauler pot elevar-se, t\xc3\xadpicament per deixar pas a vaixells alts o simplement per tallar el pas al tr\xc3\xa0nsit que serveixen. El m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s de tots els ponts llevadissos \xc3\xa9s el pont de la Torre, a Londres. Si el tauler \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de retirar-se tamb\xc3\xa9 per\xc3\xb2 girant sobre un pivot, es parla de pont giratori. Tamb\xc3\xa9 existeixen ponts amb el tauler capa\xc3\xa7 d\'hissar-se verticalement, els ponts ascencionals\n_START_SECTION_\nPonts de pontons\n_START_PARAGRAPH_\nEls ponts de pontons (o pontones) s\xc3\xb3n ponts flotants suportats per pontones amb una flotaci\xc3\xb3 suficient per a aguantar el pont i les c\xc3\xa0rregues din\xc3\xa0miques. Mentre que els ponts de pontones s\xc3\xb3n normalment estructures provisionals, alguns aguanten molt de temps. Els ponts flotants permanents s\xc3\xb3n \xc3\xbatils a aig\xc3\xbces arrecerades, on no \xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic construir fonaments. Si \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria una secci\xc3\xb3 elevada per a permetre el pas de vaixells, es pot construir o b\xc3\xa9 fer una secci\xc3\xb3 m\xc3\xb2bil.\n_START_SECTION_\nEl pont a la cultura\n_START_PARAGRAPH_\nEl pont apareix com a element definidor del paisatge i orgull per als constructors, com el Golden Gate, que ha esdevingut una icona de San Francisco, els ponts de Ven\xc3\xa8cia o els ponts romans. Existeixen llegendes lligades a la construcci\xc3\xb3 de ponts locals, la majoria fan refer\xc3\xa8ncia al diable com a personatge que destrueix el pont o l\'acaba de nit a canvi d\'un pacte per l\'\xc3\xa0nima d\'alg\xc3\xba. Fins i tot en alguns casos, trobem can\xc3\xa7ons populars lligades a un pont concret (per exemple, el pont d\'Aviny\xc3\xb3, gr\xc3\xa0cies a la can\xc3\xa7\xc3\xb3 francesa Sur le pont d\'Avignon) Altres llegendes usuals recorden el su\xc3\xafcidi d\'enamorats (els esperits dels quals poden apar\xc3\xa8ixer en dates assenyalades). _NEWLINE_Els ponts, en pert\xc3\xa0nyer al s\xc3\xb2l p\xc3\xbablic, han servit hist\xc3\xb2ricament d\'aixopluc per als indigents, d\'on ve l\'expressi\xc3\xb3 "viure sota un pont" que fa refer\xc3\xa8ncia als sense sostre, hagin establert el seu habitatge temporal efectivament a un pont o no._NEWLINE_Als mapes, especialment els militars es representa com a un igual amb els extrems en angle agut, s\xc3\xadmbol que transcendit als jocs d\'estrat\xc3\xa8gia i combat, on els ponts tenen caracter\xc3\xadstiques especials. Els ponts tamb\xc3\xa9 apareixen per exemple al joc de l\'oca, on s\'avan\xc3\xa7a de pont a pont)._NEWLINE_Com que els ponts serveixen per unir indrets separats per accidents geogr\xc3\xa0fics, apareixen simb\xc3\xb2licament a la literatura o la pintura per indicar el tr\xc3\xa0nsit d\'un m\xc3\xb3n a l\'altre, sigui el cel o l\'infern (especialment a l\'Islam). L\'arc de Sant Mart\xc3\xad \xc3\xa9s l\'equivalent al cel d\'un pont i per aix\xc3\xb2 en ret\xc3\xa9 el simbolisme.\n_START_SECTION_\nEls ponts de Xerxes\n_START_PARAGRAPH_\nEn la segona de les Guerres M\xc3\xa8diques, l\xe2\x80\x99any 489aC, Xerxes I de P\xc3\xa8rsia feu construir tres ponts sobre l\xe2\x80\x99Helespont, prop de la ciutat d\xe2\x80\x99 Abydos\n_START_SECTION_\nEl pont de Juli C\xc3\xa8sar\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99any 53 aC, Juli C\xc3\xa8sar  orden\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un pont de fusta per a travessar el riu Rin.'