b"\n_START_ARTICLE_\nAnaximandre de Milet\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Milet, a la pen\xc3\xadnsula d'Anat\xc3\xb2lia, a la rodalia de l'Imperi persa, quan aquest encara no l'havia conquerit (va ser conquerida pels perses l'any 546\xc2\xa0aC, poc abans de morir Anaximandre). Va viatjar molt i fou autor d'un mapa del m\xc3\xb3n conegut i se li atribueix la construcci\xc3\xb3 d'una esfera celeste, el descobriment de la inclinaci\xc3\xb3 el\xc2\xb7l\xc3\xadptica i la introducci\xc3\xb3 des de Babil\xc3\xb2nia d'un gn\xc3\xb2mon amb el qual va estudiar el recorregut del sol en l'ecl\xc3\xadptica i va fixar els solsticis i equinoccis. Fou el primer grec que va escriure un tractat sobre la natura. Va morir vers el 546\xc2\xa0aC. Es va batejar en el seu honor un dels cr\xc3\xa0ters de la Lluna.\n_START_SECTION_\nPensament\n_START_PARAGRAPH_\nPosa com a principi de tot no pas un dels elements sin\xc3\xb3 quelcom indeterminat o il\xc2\xb7limitat (\xc3\xa0peiron) del qual sorgeixen els elements per separaci\xc3\xb3 dels contraris (fred, calent; humit, sec...). Teofrast li atribu\xc3\xad un \xc3\xbas no t\xc3\xa8cnic de l'arkh\xc3\xa9, aquest \xc3\xbas \xc3\xa9s el to \xc3\xa0peiron (\xcf\x84\xc3\xb2 \xe1\xbc\x82\xcf\x80\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x81ov), tamb\xc3\xa9 diu que Anaximandre hi hauria assignat a la seva subst\xc3\xa0ncia prim\xc3\xa0ria un nom que descrivia la seva propietat espacial (la infinitud). Per altra banda, Arist\xc3\xb2til afirma que l'\xc3\xa0peiron descrit per Anaximandre significaria quelcom com \xc2\xabespacialment infinit\xc2\xbb. Aquest concepte suposa un aven\xc3\xa7 en la hist\xc3\xb2ria de la filosofia, fins ara, es buscava l'\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xae de tot l'existent en un element ja existent, \xc3\xa9s a dir, ent\xc3\xa9n que la causa d'una cosa no pot ser aquella mateixa cosa. Aix\xc3\xad, l'ontologia guanya en abstracci\xc3\xb3 i obre el cam\xc3\xad per a la futura metaf\xc3\xadsica._NEWLINE_Suposadament admet\xc3\xa9 que tots els mons s\xc3\xb3n innumerables (\xc3\xa0peirous). Considera la terra de forma cil\xc3\xadndrica flotant sense suport al centre de l'univers, encerclada d'anells de foc envoltats d'aire; els astres serien els fragments d'aquest foc vist a trav\xc3\xa9s d'orificis de la capa d'aire; afirma l'origen natural de la vida i la formulaci\xc3\xb3 de les esp\xc3\xa8cies animals incl\xc3\xb2s l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, mitjan\xc3\xa7ant una evoluci\xc3\xb3; i explica tots els fen\xc3\xb2mens astron\xc3\xb2mics, meteorol\xc3\xb2gics i vitals per una acci\xc3\xb3 rec\xc3\xadproca dels elements."