b"\n_START_ARTICLE_\nCatedral de la Seu d'Urgell\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa cristianitzaci\xc3\xb3 de la ciutat romana d'Orgellia s'ha atribu\xc3\xaft tradicionalment a un deixeble de Sant Jaume. Per b\xc3\xa9 que no es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia documental de quan es fund\xc3\xa0 el bisbat d'Urgell, aquesta tingu\xc3\xa9 lloc probablement entre el concili de Tarragona (516), on no hi consta cap bisbe d'Urgell, i el II Concili de Toledo (527) quan ja n'hi ha un. Al segle VIII la ciutat caigu\xc3\xa9 sota el domini isl\xc3\xa0mic, subjugaci\xc3\xb3 de la qual fou alliberada poques d\xc3\xa8cades despr\xc3\xa9s pels francs. El 793 per\xc3\xb2, quan les tropes d'Abd-al-M\xc3\xa0lik ibn Abd-al-W\xc3\xa0hid es batien en retirada despr\xc3\xa9s de la Batalla de l'Orbieu, tant la ciutat com la primitiva esgl\xc3\xa9sia episcopal, aleshores bastides dalt del tur\xc3\xb3, foren arrasades i destru\xc3\xafdes. Aquest fet, seguit per l'heretgia adopcionista del bisbe F\xc3\xa8lix d'Urgell (781-799), provocaren la crisi de la vila i el trasllat de la seu episcopal a una altra zona de la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_A la plana, al vicus Urgelli, s'hi edific\xc3\xa0 una nova esgl\xc3\xa9sia, per b\xc3\xa9 que no fou fins a la seg\xc3\xbcent generaci\xc3\xb3 quan es bast\xc3\xad una obra m\xc3\xa9s adequada per a acollir la dignitat de seu episcopal. Tal com recull el document l'Acta de consagraci\xc3\xb3 i dataci\xc3\xb3 de la catedral de la Seu d'Urgell que encara es conserva a l'arxiu episcopal, que data de l'any 839, la catedral de Santa Maria del Vicus fou consagrada pel bisbe Sisebut en pres\xc3\xa8ncia de Sunifred I (? - 848), comte d'Urgell i Cerdanya i pare de Guifr\xc3\xa9 el Pil\xc3\xb3s. El Bisbat d'Urgell endeg\xc3\xa0 una \xc3\xa8poca de prosperitat gr\xc3\xa0cies a les permutes de b\xc3\xa9ns amb Borrell II (927 - 992), comte de Barcelona i d'Urgell. Aquest poder es va manifestar en les construccions del bisbe Sant Ermengol (1010-1035): una nova catedral a l'indret on es troba l'actual, l'Esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere i Sant Andreu, l'Esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel i els ponts de pedra sobre el Segre i la Valira (al Pont de Bar Vell i al Congost de Tresponts). Obres que foren finan\xc3\xa7ades amb l'or musulm\xc3\xa0 de la conquesta del Baix Urgell. La vila de la plana va cr\xc3\xa9ixer i es va veure afavorida per l'exist\xc3\xa8ncia d'un mercat setmanal, esmentat el 1029, i una fira coneguda el 1048, manifestant aix\xc3\xad la import\xc3\xa0ncia del nucli tant a la comarca com en les rutes internacionals del comer\xc3\xa7. D'aquesta prosperitat econ\xc3\xb2mica en result\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d'una quarta catedral, l'actual, iniciada pel bisbe Sant Ot d'Urgell (1095-1122) tot i que rest\xc3\xa0 inacabada degut a les lluites entre el bisbat i el Vescomte de Castellb\xc3\xb2 i el Comte de Foix, que eren protectors de l'heretgia albigesa. En aquest context, el 1195 la Seu d'Urgell va arribar a patir un setge i posterior saqueig, en el transcurs del qual l'actual catedral va tenir un important paper, ja que actu\xc3\xa0 com a veritable fortalesa i va ser la gran defensa del poble i els clergues. Tot i que li manca un bon recinte emmurallat, l'arc de Santa Maria demostra que les portes deurien estar ben fortificades.\n_START_SECTION_\nCatedral del segle IX\n_START_PARAGRAPH_\nA difer\xc3\xa8ncia de la catedral de Sant Just, la segona catedral consagrada l'any 819, segons la falsa acta de consagraci\xc3\xb3, datada cap a finals del segle X o a principis del segle XI, va ser constru\xc3\xafda a la plana de la poblaci\xc3\xb3, al qui dicitur Vicus d'Urgell. \xc3\x89s a dir a l'empla\xc3\xa7ament de l'actual catedral, substituint aix\xc3\xad l'antiga catedral visig\xc3\xb2tica del tur\xc3\xb3 \xc2\xabconstru\xc3\xafda pels fidels i destru\xc3\xafda pels infidels\xc2\xbb. Aquesta, coneguda com a Santa Maria del Vicus, era de car\xc3\xa0cter modest donada la pobresa dels temps.\n_START_SECTION_\nCatedral de Sant Ermengol\n_START_PARAGRAPH_\nEl 22 d'octubre de 1040 es va consagrar una catedral, obra de Sant Ermengol, bisbe d'Urgell entre els anys 1010 i 1035. D'aquesta catedral no se sap si les obres van tenir com objecte ampliar l'anterior catedral del segle IX o reformar-la, i va ser acabada i consagrada pel successor d'Ermengol, Eribau._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3, reforma o ampliaci\xc3\xb3 d'aquesta catedral es creu deguda al fet que l'anterior es va quedar petita per encabir els feligresos, ja que la poblaci\xc3\xb3 augmentava arreu durant el segle X. A m\xc3\xa9s de l'altar dedicat a Santa Maria, tingu\xc3\xa9 cinc altars m\xc3\xa9s: de Sant Esteve, del Sant Sepulcre, de Sant Just, de Sant Jaume i de Sant Ermengol, aquest \xc3\xbaltim dedicat al bisbe que poc despr\xc3\xa9s de la seva mort el 1035 ja era venerat com a sant.\n_START_SECTION_\nEl conjunt catedralici\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli episcopal d'Urgell est\xc3\xa0 format per la Catedral de Santa Maria, el claustre de la catedral que connecta amb l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel, tamb\xc3\xa9 anomenada de Sant Pere, i el Museu Dioces\xc3\xa0 d'Urgell a l'antiga esgl\xc3\xa9sia de la Pietat i l'antiga Casa del Deganat. Darrere del conjunt catedralici es troba el Palau Episcopal. L'any 1931 el conjunt catedralici fou declarat monument hist\xc3\xb2ric-art\xc3\xadstic.\n_START_SECTION_\nLa catedral\n_START_PARAGRAPH_\nLa catedral t\xc3\xa9 planta basilical de tres naus tallades per un transsepte que en sobresurt pels costats. Als extrems s'inicien dues torres poderoses que queden truncades, si s'haguessin constru\xc3\xaft s'avindrien amb les dues torres de la fa\xc3\xa7ana i el cimbori que tampoc est\xc3\xa0 acabat._NEWLINE_Els murs s\xc3\xb3n compactes de blocs de pedra gran\xc3\xadtica quadrejada i que donen una aparen\xc3\xa7a a la construcci\xc3\xb3 de fortalesa. Aquesta aparen\xc3\xa7a tamb\xc3\xa9 es percep a la fa\xc3\xa7ana tot i que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s expressiva. La nau central es prolonga a trav\xc3\xa9s del transsepte fins a l'obertura de l'absis, coberta amb volta de can\xc3\xb3 seguit estesa sobre els arcs formers mitjan\xc3\xa7ant una cornisa suportada per m\xc3\xa8nsules que duen testes esculpides. El transsepte d\xc3\xb3na lloc a una c\xc3\xbapula nervada sobre petxines que s'infla sobre el tram rectangular d'intersecci\xc3\xb3 sobre una cornisa sostinguda per m\xc3\xa8nsules._NEWLINE_Les naus laterals queden molt m\xc3\xa9s baixes que la central i estan cobertes amb voltes de creueria. Els pilars divisoris de les naus, quatre per cada banda, arrenquen d'una base de creu grega un dels bra\xc3\xa7os de la qual enlaira vers la nau central els arcs torals que donen les arcades de refor\xc3\xa7 a la volta de can\xc3\xb3; els altres dos originen les arcades de comunicaci\xc3\xb3 de la nau central amb les col\xc2\xb7laterals, i el darrer forma l'arc toral que subdivideix aquestes en diversos trams en conjunci\xc3\xb3 amb els arcs formers per tal d'originar la creueria. Aquestes s'enlairen des dels angles sobre una columna redu\xc3\xafda a un quart de cercle, allotjada en els racons del pilar cruciforme, que, aix\xc3\xad, queda afectat a una base de pla octogonal._NEWLINE_La cobertura de l'esgl\xc3\xa9sia fou concebuda amb un sistema mixt de voltes de can\xc3\xb3 a la nau central i al transsepte, i de voltes de creueria a les naus laterals, que ja havia estat adoptat a Sant Vicen\xc3\xa7 de Cardona el 1040 i que es generalitz\xc3\xa0 al segle XII._NEWLINE_La catedral d'art rom\xc3\xa0nic t\xc3\xa9 caracter\xc3\xadstiques italianitzants, visibles en l'ornamenta de la fa\xc3\xa7ana, coronada per un esvelt campanaret amb dos pisos de finestres geminades, i en la galeria que recorre la part superior del transsepte i l'exterior de l'absis._NEWLINE_\xc3\x89s un edifici de tres naus, amb un creuer extraordin\xc3\xa0riament llarg, dotat d'una c\xc3\xbapula i cinc absis, dels quals nom\xc3\xa9s el corresponent a la nau central, amb la seva graciosa absidiola inscrita dins el gruix del mur de tancament i presidida per la imatge de Santa Maria, sobresurt a l'exterior._NEWLINE_El gruix i la solidesa dels murs, les dues torres que emmarquen la fa\xc3\xa7ana i les altres dues, de grans proporcions, situades als extrems del creuer, permeten de suposar que els constructors no exclogueren la possibilitat d'una eventual utilitzaci\xc3\xb3 de l'edifici, a part la seva destinaci\xc3\xb3 sacra, com a lloc de refugi i de defensa en cas d'atac o d'enva\xc3\xafment de la ciutat, la qual cosa, de fet, s'esdevingu\xc3\xa9 en m\xc3\xa9s d'una ocasi\xc3\xb3._NEWLINE_Res no ha rom\xc3\xa0s, en canvi, del cadirat g\xc3\xb2tic del cor, obrat en la primera meitat del segle XV, ni del retaule, amb aplicacions d'argent, del 1350, ni tampoc del que el substitu\xc3\xad, el 1631, de fusta policromada, inspirat en el que hi havia a la Catedral de Barcelona que va ser venut i enviat als Estats Units.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana principal\n_START_PARAGRAPH_\nLa fa\xc3\xa7ana principal d\xc3\xb3na a oest, al carrer de Santa Maria, ja que el temple com era costum est\xc3\xa0 orientat de llevant a ponent. Aquesta de pedra bicolor, t\xc3\xa9 sumptuositat en l'ornamentaci\xc3\xb3 que contrasta amb la resta de fa\xc3\xa7anes que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s simples o amb altres temples rom\xc3\xa0nics, en general d'escassa decoraci\xc3\xb3. Els carreus s\xc3\xb3n de granit probablement extrets del riu Valira._NEWLINE_Aquesta fa\xc3\xa7ana consta de tres portes, la central, \xe2\x80\x94a difer\xc3\xa8ncia de les altres dues que donen acc\xc3\xa9s a les naus laterals de la catedral\xe2\x80\x94 \xc3\xa9s molt treballada i el model es repetir\xc3\xa0 en tres altres portals del temple. T\xc3\xa9 dues columnes per banda, amb capitells, bases i unes arquivoltes de fust rod\xc3\xb3. Als laterals i arc exteriors hi ha incrustat els \xc2\xabpanets\xc2\xbb rom\xc3\xa0nics o \xc2\xabous\xc2\xbb s\xc3\xadmbol de la vida i la resurrecci\xc3\xb3, i petits rostres humans._NEWLINE_Als quatre angles del portal s'hi pot trobar figures en relleu, com lleons, un home nu estirat. M\xc3\xa9s amunt s'est\xc3\xa9n un fris esculturat on s\xc3\xb3n representats, en actituds violentes, \xc3\xa9ssers humans, llops, ovelles, lleons, cavalls, r\xc3\xa8ptils i altres monstres. La rica simbologia del rom\xc3\xa0nic \xc3\xa9s aqu\xc3\xad incipient i austera. Els monstres hi s\xc3\xb3n, per\xc3\xb2 donaran pas, ven\xc3\xa7uts, a la Salvaci\xc3\xb3, la porta de la qual franquegen._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s coronada per un campanar que es trobava ocult fins a l'any 1950, ja que es trobava a l'interior de la torre del rellotge. El campanar t\xc3\xa9 unes fines columnes i arcs, oberts a la llum que donen aire d'esveltesa. \xc3\x89s un campanar de torre de dos pisos coronat, al pis inferior hi ha dues finestres geminades de mig punt a cada costat, mentre que al superior podem trobar-ne tres.\n_START_SECTION_\nPortal nord\n_START_PARAGRAPH_\nEl portal nord d\xc3\xb3na a l'\xc3\xa0mplia pla\xc3\xa7a dels Oms, tamb\xc3\xa9 dita de l'Ajuntament o de la Catedral. La pared fa de contrafort, aixecada per damunt de la volta de la nau lateral. Es troben nombroses espitlleres a l'indret de les torres i a la part alta, cosa que parla de la funci\xc3\xb3 defensiva que sovint hagu\xc3\xa9 de realitzar._NEWLINE_A la teulada hi ha una cornisa simple i cada trenta cent\xc3\xadmetres hi ha m\xc3\xa8nsules ben conservades, la majoria esculpides amb rostres d'homes i animals. El portal es trobava tapat fins al 1967 a causa de l'esgl\xc3\xa9sia que des del segle XIX tapava l'ample espai avui ocupat per gespa. Al voltant de la porta hi ha dues columnes, capitells amb motius zoom\xc3\xb2rfics i vegetals.\n_START_SECTION_\nPortal sud\n_START_PARAGRAPH_\nEl portal sud d\xc3\xb3na al claustre i suposa la m\xc3\xa9s sumptuosa i rica de les cinc portes. Tot i que l'estructura \xc3\xa9s semblant a la resta, en aquesta hi ha una major profusi\xc3\xb3 de formes. Est\xc3\xa0 format per dues columnes per banda amb capitells vegetals i zoom\xc3\xb2rfics. Les arestes incorporen una columnata amb un arc, ornades amb capets i ous, que d\xc3\xb3na una sensaci\xc3\xb3 exuberant al p\xc3\xb2rtic, m\xc3\xa9s baix i ample per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s solemne. A cada costat hi ha unes pedres treballades, que serien els rasaments dels arcs d'un porxo o galilea, que no s'ha conservat.\n_START_SECTION_\nLes torres\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de la torre del rellotge, un campanar de dos pisos que es troba damunt de la fa\xc3\xa7ana principal, la catedral t\xc3\xa9 dues torres m\xc3\xa9s, la torre de Sant Salvador al nord i la de Sant Just que li \xc3\xa9s bessona. La torre de Sant Salvador t\xc3\xa9 una base de mur semicircular que es fica sota la torre pel costat del jard\xc3\xad i \xc3\xa9s un vestigi de la primitiva catedral del bisbe Sisebut de l'any 839 o de la de Sant Ermengol del 1040._NEWLINE_Ambdues torres s\xc3\xb3n quadrades, de pedra color daurat, massisses i poderoses que donen sensaci\xc3\xb3 de fortalesa. Tenen profundes arcuacions llombardes a la part alta i amb m\xc3\xa8nsules esculpides. L'acabament en l\xc3\xadnia rasa fa pensar que l'obra pot ser inacabada._NEWLINE_Les dues torres van ser projectades com a campanar, per\xc3\xb2 no se'n va finalitzar la seva construcci\xc3\xb3. A la torre de Sant Just s'hi va instal\xc2\xb7lar el campanar durant la restauraci\xc3\xb3 de la d\xc3\xa8cada de 1960. L'actual t\xc3\xa9 unes pantalles hidr\xc3\xa0uliques que s'obren perqu\xc3\xa8 les campanades ressonin m\xc3\xa9s i s'escampin per la ciutat.\n_START_SECTION_\nL'absis\n_START_PARAGRAPH_\nL'exterior de l'absis es pot veure des del carrer de Ramon Llambart, abans tenia a la dreta una antiga sagristia del vi que l'amagava en part. A la part superior del cimbori s'hi pot trobar l'espadanya._NEWLINE_A la part baixa de l'absis hi ha una finestreta que d\xc3\xb3na llum a l'absidiola interior de Santa Maria i m\xc3\xa9s amunt n'hi ha tres m\xc3\xa9s grans que il\xc2\xb7luminen el presbiteri. Les finestres superiors estan llavorades i tenen arquivoltes sobre columnes i capitells ornats amb motius florals._NEWLINE_M\xc3\xa9s amunt es pot veure la girola a l'estil dels millors models italians del segle XII, i t\xc3\xa9 quinze arcades amb columnes geminades. Els capitells tenen motius florals i les arcades arcuacions llombardes recolades sobre cares humanes.\n_START_SECTION_\nInterior i murals\n_START_PARAGRAPH_\nL'interior de la catedral \xc3\xa9s fosc, ja que el rom\xc3\xa0nic preferia la penombra. Quant a les pintures murals, datades del segle XIII, no se n'ha conservat cap en els empla\xc3\xa7aments originals, i totes foren arrencades poc despr\xc3\xa9s de ser descobertes, cosa que fa problem\xc3\xa0tica la identificaci\xc3\xb3 de l'origen en molts casos._NEWLINE_Destaca la pintura mural que es trobava a la capella de Santa Caterina, fragmentada en tres parts al ser arrancada a principis del segle XX. Els fragments s'han dispersat: Un al Museu Episcopal de Vic des del 1933; el segon \xc3\xa9s propietat d'una fundaci\xc3\xb3 su\xc3\xafssa anomenada Abegg-Stiftung; i el tercer, adquirida el 2008 pel MNAC, en una entitat banc\xc3\xa0ria. Aquesta obra va ser pintada entre 1242 i 1255 per decorar la capella de la catedral, a mitjan segle XVII va quedar darrere d'un retaule barroc i al poc despr\xc3\xa9s de ser descoberta, a principis de segle XX, va ser arrencada i venuda al mercat internacional._NEWLINE_Santa Caterina \xc3\xa9s imatge del triomf del dogma cat\xc3\xb2lic sobre els c\xc3\xa0tars i les pintures tracten el conflicte antic\xc3\xa0tar en temps del bisbe d'Urgell Pon\xc3\xa7 de Vilamur (1230-1257), un moment de transici\xc3\xb3 estil\xc3\xadstica entre el rom\xc3\xa0nic i el g\xc3\xb2tic._NEWLINE_Al mur de la part dreta del creuer hi ha unes pintures murals d'estil renaixentista que es van fer com a part de la decoraci\xc3\xb3 per a la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de la tomba del bisbe d'Urgell Joan Desp\xc3\xa9s o Joan d'Esp\xc3\xa9s mort el 1530. El disseny va ser encarregat, quaranta anys m\xc3\xa9s tard, a l'escultor i pintor Jeroni Xanxo, l'urna \xc3\xa9s molt senzilla realitzada en fusta amb l'escut del bisbe i les pintures representen una arquitectura amb columnes on hi ha dues figures de mida natural de \xc2\xabplorants\xc2\xbb a cada costat del sarc\xc3\xb2fag; sobre el fons pintat de negre hi destaca tamb\xc3\xa9 la inclusi\xc3\xb3 d'elements simb\xc3\xb2lics funeraris com ara torxes cap per avall sostingudes per putti o les \xc3\xa0mfores trencades._NEWLINE_A l'altar destaca la Mare de D\xc3\xa9u d'Urgell que presideix l'absis central i l'ara d'altar paleocristiana que es remunta als or\xc3\xadgens del Bisbat d'Urgell al segle V, es creu que \xc3\xa9s l'ara de la primera catedral i que va mantenir aquesta funci\xc3\xb3 fins al segle XI. El 1996 va ser trobada durant unes excavacions del claustre, i se'n va recuperar la seva funci\xc3\xb3. L'ara que s'havia utilitzat fins al segle XX, \xc3\xa9s del segle XI, de marbre blanc i de factura i est\xc3\xa0 exposada a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel, ja que l'any 1962 es constru\xc3\xad un nou altar major.\n_START_SECTION_\nRetaule de Sant Ermengol\n_START_PARAGRAPH_\nEl retaule de Sant Ermengol a m\xc3\xa9s de l'espectacle medieval que es representa a la catedral, \xc3\xa9s un retaule que data del segle XVI o XVIII. Explica la vida del sant patr\xc3\xb3 de la di\xc3\xb2cesi en sis peces: La instituci\xc3\xb3 de la Can\xc3\xb3nica, La Conquesta de Guissona, La construcci\xc3\xb3 del cam\xc3\xad dels Tresponts, La seva caiguda al Pont de Bar, El cos del bisbe davant la catedral mentre les campanes toquen soles i La guarici\xc3\xb3 d'un cec.\n_START_SECTION_\nEl claustre\n_START_PARAGRAPH_\nEl claustre est\xc3\xa0 situat al costat meridional de la catedral. Afecta un pla lleugerament rectangular, quasi quadrat, i consta d'una sola filera de columnes en cada galeria acabada per pilars als angles, l'amplada de cada ala \xc3\xa9s d'uns 4 metres i la coberta \xc3\xa9s de fusta ben motllurada. Les arcades tenen els voravius arrodonits i s'allotgen sota arquivoltes amb cantells escociats decorats amb boles que arrenquen de les impostes._NEWLINE_El claustre no \xc3\xa9s la galilea que es constru\xc3\xad entre 1083 i 1119 enfront de la catedral, fou constru\xc3\xaft posteriorment a la catedral tot i que estava previst nom\xc3\xa9s construir un porxo davant la porta lateral. Hom creu que no \xc3\xa9s molt posterior si es t\xc3\xa9 en compte la continu\xc3\xaftat de treball escult\xc3\xb2ric que fa evident la pres\xc3\xa8ncia dels mateixos obradors. A les primeries del segle XIII i des del 1245 s\xc3\xb3n constants les sepultures dins del seu recinte, cosa que fa suposar que fou acabat poc abans d'aquesta data._NEWLINE_Part del claustre es va enderrocar l'any 1603, concretament la galeria oriental i es va substituir per grans ares de pedra, formant unes grans arcades d'estil neocl\xc3\xa0ssic amb arcs de mig punt realitzats pels mestres d'obra Francisco Bolet i Pedro Boria. La resta s'havia de renovar el 1781 amb un projecte encarregat a Antoni Cabot per part del cap\xc3\xadtol catedralici, en el qual es presentava tamb\xc3\xa9 l'enderroc de la galeria realitzada el 1603, per aconseguir una uni\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica global de tot el claustre. L'execuci\xc3\xb3 de les obres es van anar ajornant, fins que l'ocupaci\xc3\xb3 de la Seu d'Urgell per part de les tropes franceses el 1794 va fer que el projecte finalment no es dugu\xc3\xa9s a terme._NEWLINE_El claustre \xc3\xa9s d'una harmonia total i forma un conjunt simple que es mou dintre d'un pati recollit i ample en el qual les galeries adquireixen esveltesa i majestat per les excel\xc2\xb7lents proporcions dels elements que les integren. Els m\xc3\xbaltiples arcs reposen cadascun sobre una sola columna, i aquestes, per la seva base, sobre un mur s\xc3\xb2lid i simple de 66\xc2\xa0cm d'al\xc3\xa7\xc3\xa0ria per 60 d'amplada. Els arcs entre columna i columna s\xc3\xb3n ben treballats, amb panets i motllures diverses. Les bases, sobre les quals s'enlairen les columnes cil\xc3\xadndriques, s\xc3\xb3n totes iguals, i entre elles s'intercalen solament tres bases de secci\xc3\xb3 octogonal. Les impostes s\xc3\xb3n de motlluratge llis i rarament van decorades.\n_START_SECTION_\nEls capitells\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha cinquanta capitells als arcs del claustre. Estan esculpits amb gran rusticitat a causa de la resist\xc3\xa8ncia de la pedra gran\xc3\xadtica. Tenen una total abs\xc3\xa8ncia de motius evang\xc3\xa8lics i historiats, i hi ha unitat art\xc3\xadstica comparat amb la resta de decoraci\xc3\xb3 de la catedral d'Urgell, els picapedrers rossellonesos que intervingueren en l'obra tamb\xc3\xa9 van deixar el seu rastre al claustre desaparegut del monestir de Sant Sadurn\xc3\xad de Tav\xc3\xa8rnoles, pr\xc3\xb2xim a la Seu d'Urgell a Anserall, i que es conserven al Maricel de Sitges._NEWLINE_Vint-i-tres capitells s\xc3\xb3n purament ornamentals, i els vint-i-set restants s\xc3\xb3n figurats. Cadascun d'ells t\xc3\xa9 una composici\xc3\xb3 acurad\xc3\xadssima, a base de combinacions dels diversos motius vegetals, zoom\xc3\xb2rfics i de figures humanes, evitant tota representaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rico-evang\xc3\xa8lica, com si l'obra hagu\xc3\xa9s estat deixada a la iniciativa dels escultors segons els models ornamentals que ells tenien a m\xc3\xa0._NEWLINE_Entre els capitells figurats nom\xc3\xa9s n'hi ha un que recorre al tema dels grius i de les harpies i dos al de les \xc3\xa0guiles. La fauna preferida \xc3\xa9s la dels lleons, que es prodiguen a les escultures de la fa\xc3\xa7ana i a part dels capitells de l'esgl\xc3\xa9sia. Lleons a\xc3\xafllats o afrontats o redu\xc3\xafts a les testes que emergeixen d'entre fullatges; lleons sim\xc3\xa8trics entre personatges, rosegant els genolls de figures humanes assegudes o engolint llurs testes._NEWLINE_La tem\xc3\xa0tica m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s la que respon a les figuracions de personatges arrupits, vestits o nus, que, si b\xc3\xa9 deriven de l'home que abra\xc3\xa7a les tiges dels fullatges, es fan independents d'aquests i enlairen els bra\xc3\xa7os a la manera dels atlants, o b\xc3\xa9 deixen reposar les mans sobre els genolls i es transformen en simis rid\xc3\xadculs o en diables alats. En altres exemplars, els personatges nom\xc3\xa9s treuen el tors sobre un fris inferior de fulles en les quals estintolen les mans, malgrat que tamb\xc3\xa9 les aixequen o se les posen a la cintura. Enmig de semblant diversitat, s'intercala la intromissi\xc3\xb3 d'una figura femenina nua que l'escultor ha representat girada d'esquena i amb la testa mirant enrere, abra\xc3\xa7ada al volum del capitell o amb la testa engorjada a la borca d'un lle\xc3\xb3. Excepcionalment, comparteix un capitell que representa uns m\xc3\xbasics sonant un instrument de corda.\n_START_SECTION_\nAltres esgl\xc3\xa9sies\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha un total de quatre esgl\xc3\xa9sies m\xc3\xa9s, nom\xc3\xa9s dues d'empeus: Sant Dom\xc3\xa8nec i la Pietat (segle XIV), restes de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eul\xc3\xa0lia i l'esgl\xc3\xa9sia del Sant Sepulcre, que \xc3\xa9s citada per primera vegada el 1045 per\xc3\xb2 no se'n coneix la ubicaci\xc3\xb3._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Dom\xc3\xa8nec, anteriorment dedicada a Sant Miquel, es troba al costat septentrional. \xc3\x89s d'estil g\xc3\xb2tic i del segle XV. En el seu indret es trobava una esgl\xc3\xa9sia dedicada a Sant Miquel amb una nau coberta amb embigats de fusta i els santuaris amb volta. Al segle XV fou donada als dominics i la substitu\xc3\xafren per una m\xc3\xa9s gran. Actualment \xc3\xa9s una sala d'exposicions._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eul\xc3\xa0lia, com la de Sant Miquel i Sant Pere, era d'una nau. La documentaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga data del segle XI i sembla que va ser capella de l'hospital de la ciutat. Posteriorment s'hi va construir la Casa de la Ciutat. Actualment s'hi poden veure restes de l'esgl\xc3\xa9sia juntament amb unes edificacions romanes."