b"\n_START_ARTICLE_\nCree (llengua)\n_START_SECTION_\nNoms\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n end\xc3\xb2nims de Cree  N\xc4\x93hiyaw\xc4\x93win \xe1\x93\x80\xe1\x90\xa6\xe1\x90\x83\xe1\x94\xad\xe1\x90\x8d\xe1\x90\x8f\xe1\x90\xa3 (Cree dels plans), N\xc4\xabhithaw\xc4\xabwin (Cree dels boscos), Nehir\xc3\xa2mowin (Atikamekw), Nehlueun (Muntany\xc3\xa8s de l'oest, dialecte Piyekw\xc3\xa2kam\xc3\xae), Ilnu-Aim\xc3\xbbn (Muntany\xc3\xa8s de l'oest, dialecte Betsiamites), Innu-Aim\xc3\xbbn (Muntany\xc3\xa8s de l'est), Iyiniu-Ayamiwin (Cree del sud-oest), Iyiyiu-Ayimiwin (Cree del nord-est), i Ilil\xc3\xaemowin (Cree de Moose).\n_START_SECTION_\nOrigen i difusi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que el cree va comen\xc3\xa7ar com un dialecte de la llengua proto-algonquina que es parlava fa de 2.500 a 3.000 anys a la p\xc3\xa0tria original algonquina, una \xc3\xa0rea sense determinar que es pensa que era a prop dels Grans Llacs d'Am\xc3\xa8rica del Nord. Es creu que els parlants de la llengua proto-cree es van despla\xc3\xa7ar cap al nord, i van divergir for\xc3\xa7a r\xc3\xa0pid en dos grups diferents a cada costat de la Badia de James. Despr\xc3\xa9s d'un cert temps, el grup de l'est va comen\xc3\xa7ar a divergir en dialectes separats, mentre que el grup de l'oest probablement es va dividir en diversos dialectes molt m\xc3\xa9s tard. Despr\xc3\xa9s d'aquest punt \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil fer afirmacions definitives sobre els diferents grups que van emergir i es van moure al territori, perqu\xc3\xa8 no hi ha obres escrites en les diverses lleng\xc3\xbces per fer comparacions, i les descripcions dels europeus no s\xc3\xb3n sistem\xc3\xa0tiques; a m\xc3\xa9s, el poble dels algonquins tenen la tradici\xc3\xb3 de ser biling\xc3\xbces i d'adoptar directament una llengua nova dels seus ve\xc3\xafns._NEWLINE_Una visi\xc3\xb3 tradicional entre els antrop\xc3\xb2legs i els historiadors del segle XX proposa que els cree dels boscos de l'oest i els cree dels plans (i en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia els seus dialectes) no van divergir dels altres pobles parlants del cree abans de 1670, quan els cree es van expandir a fora de la seva p\xc3\xa0tria a prop de la Badia de James a causa de l'acc\xc3\xa9s a les armes europees. En contrast, James Smith del Museu de l'Indi Americ\xc3\xa0 afirma en 1987 que el pes de l'evid\xc3\xa8ncia arqueol\xc3\xb2gica i ling\xc3\xbcstica posa als cree m\xc3\xa9s a l'oest a la regi\xc3\xb3 del riu Peace d'Alberta abans del contacte amb els europeus.\n_START_SECTION_\nLleng\xc3\xbces de contactes\n_START_PARAGRAPH_\nEl cree tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s una llengua component en dues lleng\xc3\xbces de contacte, el michif i el bungi. Aquestes dues lleng\xc3\xbces van ser parlades per membres dels M\xc3\xa9tis ies els Voyageurs, aix\xc3\xad com colons europeus del Canad\xc3\xa0 occidental i parts del nord dels Estats Units d'Am\xc3\xa8rica._NEWLINE_El michif \xc3\xa9s una llengua que combina el cree amb el franc\xc3\xa8s. Majorit\xc3\xa0riament, el michif fa servir verbs del Cree, paraules d'interrogaci\xc3\xb3 i demostratius alhora que usa substantius francesos. El michif sols es parla a les prov\xc3\xadncies de la pradera al Canad\xc3\xa0, aix\xc3\xad com a Dakota del Nord i Montana als Estats Units de Am\xc3\xa8rica. El michif encara es parla al Canad\xc3\xa0 central i a Dakota del Nord._NEWLINE_El bungi \xc3\xa9s un dialecte de l'angl\xc3\xa8s escoc\xc3\xa8s amb influ\xc3\xa8ncia de substrat del cree i de l'ojibwa. Tamb\xc3\xa9 s'han incorporat algunes paraules del franc\xc3\xa8s al seu l\xc3\xa8xic. La llengua va florir a la col\xc3\xb2nia del Riu Vermell i el seu voltant (ubicaci\xc3\xb3 moderna de Winnipeg, Manitoba), des de la meitat fins al final del segle XIX. El bungi est\xc3\xa0 pr\xc3\xa0cticament extingit avui en dia._NEWLINE_Moltes paraules del cree van esdevenir tamb\xc3\xa9 la base del chinook jargon, una llengua de l'intercanvi comercial usada fins a un cert moment despr\xc3\xa9s del contacte amb els europeus._NEWLINE_El cree s'ha incorporat tamb\xc3\xa9 a dues altres lleng\xc3\xbces mixtes al Canad\xc3\xa0. La llengua oji-cree (tamb\xc3\xa9 Severn Ojibwe), que es parla a parts de Manitoba i Ont\xc3\xa0rio occidental, \xc3\xa9s una llengua mixta de cree i ojibwa, i la llengua nehipwat, que \xc3\xa9s una barrega de cree amb assiniboine. El nehipwat es troba \xc3\xbanicament a una poques reserves de  Saskatchewan i actualment s'est\xc3\xa0 aproximant a l'extinci\xc3\xb3. No es coneix res de la seva estructura.\n_START_SECTION_\nEstatus legal\n_START_PARAGRAPH_\nL'estatus social i legal del cree varia al llarg del Canad\xc3\xa0. El cree \xc3\xa9s una de les onze lleng\xc3\xbces oficials del Territoris del Nord-oest, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s parlat \xc3\xbanicament per un nombre molt redu\xc3\xaft de persones a l'\xc3\xa0rea al voltant de la poblaci\xc3\xb3 de Fort Smith (Territoris del Nord-oest). Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s una de les dues lleng\xc3\xbces principals del nou govern retional del Eeyou Istchee/Baie-James Territory al nord de Quebec, sent l'altre el franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEstudi i ensenyament\n_START_PARAGRAPH_\nA moltes \xc3\xa0rees, el cree una llengua comunit\xc3\xa0ria vibrant parlat per una gran majoria i ensenyat a les escoles amb programes d'immersi\xc3\xb3 i de segona llengua. En altres \xc3\xa0rees, el seu \xc3\xbas ha declinat dram\xc3\xa0ticament. El cree una de les lleng\xc3\xbces abor\xc3\xadgens menys amena\xc3\xa7ades de Nord-am\xc3\xa8rica, per\xc3\xb2 malgrat aix\xc3\xb2 enfronta un cert risc at\xc3\xa8s que disposa de molt poc suport institucional en la major part de les \xc3\xa0rees._NEWLINE_El 2013 es van posar a disposici\xc3\xb3 dels docents de llengua d'Alberta llibres electr\xc3\xb2nics gratu\xc3\xafts _NEWLINE_per a la llengua cree."