b'\n_START_ARTICLE_\nDonaueschingen\n_START_SECTION_\nEntorn natural\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat est\xc3\xa0 situada a l\'altipl\xc3\xa0 de Baar, entre la vora oriental del sud de la Selva Negra i la Jura de Su\xc3\xa0bia a l\'oest de la Vall on s\'originen el riu Brigach i el Breg, en la conflu\xc3\xa8ncia dels quals es considera que t\xc3\xa9 el seu origen el Danubi. La deu iniciada en un paisatge k\xc3\xa0rstic s\'amplia l\'esplanada del castell, on un r\xc3\xa8tol diu "Naixement del Danubi". De fet, el nom de la ciutat deriva d\'aquesta situaci\xc3\xb3 Donaueschingen (Donau=riu Danubi)._NEWLINE_El paratge est\xc3\xa0 format per extensions de granit i gneis procedents de l\'estratificaci\xc3\xb3 del Tri\xc3\xa0sic. Les altures disminueixen de 1.020 metres a la zona de la Selva Negra fins als 660 m a l\'altipl\xc3\xa0 del Baar que, cap a la Jura de Su\xc3\xa0bia tornen a superar els 900 m d\'al\xc3\xa7ada. Al parc davant de l\'estaci\xc3\xb3 de tren hi ha un cartell que informa de l\'extraordin\xc3\xa0ria situaci\xc3\xb3 geol\xc3\xb2gica de la ciutat i els seus voltants.\n_START_SECTION_\nLes comunitats ve\xc3\xafnes\n_START_PARAGRAPH_\nLes seg\xc3\xbcents ciutats i municipis limiten amb la ciutat de Donaueschingen:  _NEWLINE_V\xc3\xb6hrenbach, Villingen-Schwenningen, Brigachtal, Bad Durrheim,Huefingen i Braeunlingen(tot elles formant part del districte administratiu Schwarzwald-Baar-Kreis), m\xc3\xa9s Geisingen (de la comarca Landkreis Tuttlingen).\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa0rea urbana consisteix en el centre de la ciutat, m\xc3\xa9s les zones d\'Allmendshofen i Aufen que es van incorporar en la d\xc3\xa8cada de 1930. D\'acord amb la reforma del govern local de la d\xc3\xa8cada de 1970, s\'hi van afegir les comunitats Aasen, Gr\xc3\xbcningen,Heidenhofen, Hubertshofen, Neudingen, Pfohren i Wolterdingen._NEWLINE_Les zones edificades no estan repartides d\'igual manera, havent zones on la poblaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s concentrada i altres m\xc3\xa9s dispersa._NEWLINE_Administrativament dep\xc3\xa8n de la capital comarcal Villingen-Schwenningen, que es troba a uns tretze quil\xc3\xb2metres.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDonaueschingen s\'esmenta per primera vegada en  documents de l\'any 889, on apareix escrit com Esginga. Des del 1101 fins al segle XV el poble va pert\xc3\xa0nyer a una fam\xc3\xadlia noble local, que probablement eren serfs del monestir de Reichenau. Al segle XIII els Herren von Blumberg, una branca de la casa senyorial de Blumberg van ser els qui van governar aquestes terres i despr\xc3\xa9s del 1465 la responsabilitat va caure en els Ritter von Stein._NEWLINE_El 1283 el rei Rodolf d\'Habsburg va fer fora el comte Enric de F\xc3\xbcrstenberg, el qual va fundar un taller d\'elaboraci\xc3\xb3 de cervesa. El 1488 els comtes de F\xc3\xbcrstenberg van comprar aquestes terres i el 1653 Ferdinand Friedrich von F\xc3\xbcrstenberg hi va fixar la seva resid\xc3\xa8ncia. Des del 1716 la ciutat va esdevenir la seu del Pr\xc3\xadncep de F\xc3\xbcrstenberg. El 1806 la ciutat van ser inclosa dins el Gran Ducat de Baden, i un any m\xc3\xa9s tard es va convertir en la seu administrativa per\xc3\xb2 el 1810 es va anul\xc2\xb7lar. El 1818 es va refer l\'antiga administraci\xc3\xb3 i el 1849 per segona vegada es va tornar a dissoldre per segona vegada._NEWLINE_El 1908 un gran incendi va assolar gran part de la ciutat. El 1939 es va crear el districte administratiu Landkreis Donaueschingen i a partir de la reforma del 1975 es van afegir els \xc3\xbaltims districtes del municipi. Donaueschingen es va superar els 20.000hab  el 1992 i llavors l\'ajuntament va presentar la sol\xc2\xb7licitud d\'elevaci\xc3\xb3 a seu del comtat, cosa que va aprovar el govern de l\'estat de Baden-W\xc3\xbcrttemberg, amb efectes a partir de l\'1 de juliol del 1993._NEWLINE_Cadascun dels districtes de la ciutat t\xc3\xa9 una hist\xc3\xb2ria pr\xc3\xb2pia:\n_START_SECTION_\nAasen\n_START_PARAGRAPH_\nEsmentat per primera vegada l\'any 973 com Usin. Des del 1094 l\'enclavament estava a c\xc3\xa0rrec d\'un noble el qual hi va construir un primitiu Castell de mota i pati amb fusta.\n_START_SECTION_\nAllmendshofen\n_START_PARAGRAPH_\nEl 870 apareix en documents escrit com Aleuuigeshouun. El seu govern es va alternar entre les fam\xc3\xadlies nobles  Blumberg, Schellenberg i F\xc3\xbcrstenberg.\n_START_SECTION_\nAufen\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser esmentat per primera vegada el 889 com Uffheim. Aquest districte es va crear probablement a partir d\'una segregaci\xc3\xb3 de Donaueschingen, perqu\xc3\xa8 la fam\xc3\xadlia que governava la ciutat es va dividir en dues branques al segle XIV.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xbcningen\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser esmentat per primera vegada en 1109 com Groningen. Altres fonts informen que Gr\xc3\xbcningen va ser esmentat per primera vegada l\'any 805 en un document del monestir de Sant Gallen, en l\'actual Su\xc3\xafssa. El 1326 es va vendre a Austria. El comte Gebhard de F\xc3\xbcrstenberg, canonge de Constan\xc3\xa7a i rector de la parr\xc3\xb2quia de Gr\xc3\xbcningen era el germ\xc3\xa0 del Comte Egon F\xc3\xbcrstenberg. Aquest rector va encomanar les pintures de l\'esgl\xc3\xa9sia de sant Maurici (segles XIII-XIV)que encara es poden veure avui  dia. Les empremtes de la Guerra de Successi\xc3\xb3 espanyola s\xc3\xb3n visibles en aquesta esgl\xc3\xa9sia. Dues bales de can\xc3\xb3 van impactar en la volta del presbiteri. Una creu espanyola recorda l\'assassinat d\'un noble de llinatge reial a Gewann Ochsenberg.\n_START_SECTION_\nHeidenhofen\n_START_PARAGRAPH_\nEl 759 va ser esmentat per primera vegada com Heidinhova. El monestir de Sant Gallen en va tenir la possessi\xc3\xb3. Al segle X es va traspassar al monestir de Reichenau i el 1447 va ser venut als Furstenberg.\n_START_SECTION_\nHubertshofen\n_START_PARAGRAPH_\nHubertshofen va ser esmentat per primera vegada el 1440 com Humbrachtzhoven. A difer\xc3\xa8ncia de les altres parts de la ciutat Hubertshofen pertanyia a la comunitat ve\xc3\xafna Braeunlingen, per tant fins al 1805 el lloc va ser austr\xc3\xadac. Els F\xc3\xbcrstenberger van recon\xc3\xa8ixer el 1686 la seva sobirania sobre aquesta part de la ciutat.\n_START_SECTION_\nNeudingen\n_START_PARAGRAPH_\nEl 870 va ser esmentada per primera vegada com Niginga i \xc3\xa9s potser la zona habitada des de m\xc3\xa9s antic. (Vegeu article principal: Neudingen).\n_START_SECTION_\nPfohren\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser esmentat per primera vegada el 817 com ad Forrun. Inicialment tenia era possessi\xc3\xb3 del monestir de Sant Gallen i des del 1086 va estar a c\xc3\xa0rrec d\'una fam\xc3\xadlia noble, primer els Z\xc3\xa4hringen i m\xc3\xa9s endavant els F\xc3\xbcrstenberg.\n_START_SECTION_\nWolterdingen\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser esmentat per primera vegada el 772 com Wuldartingas. Al segle X depenia del monestir de Reichenau. Pel 1102 la noblesa local es deia Wolterdingen, per\xc3\xb2 aviat va passar a mans dels F\xc3\xbcrstenberg. El 1525 la ciutat va ser destru\xc3\xafda en la Guerra dels Camperols. Al segle XVII nom\xc3\xa9s quedava una petita fortalesa, les actuals ru\xc3\xafnes conegudes com a Zindelstein.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDonaueschingen primer pertanyia a la di\xc3\xb2cesi de Constan\xc3\xa7a. At\xc3\xa8s que els governants, els pr\xc3\xadnceps von Furstenberg no va importar la Reforma protestant, va romandre una ciutat predominantment cat\xc3\xb2lica fins al segle XIX. Des del 1821 o 1827 va passar a l\'arquebisbat de Friburg._NEWLINE_ La ciutat t\xc3\xa9 diverses esgl\xc3\xa9sies: la de Sant Joan ( 1724-1747) amb l\'esgl\xc3\xa9sia filial de Sant Jacob (Allmendshofen 1721), la de Santa Maria (1927), amb l\'esgl\xc3\xa9sia filial de Sant Vito (Aufen 1756 ), la de Sant Kilian (Wolterdingen  1903 en estil neog\xc3\xb2tic), Sant Maurici (Gr\xc3\xbcningen s.XIV), la de Sant Sebasti\xc3\xa0 (Hubertshofen s.XVII-XVIII), Sant Joan Baptista (Pfohren  1767), Sant Blai (Aasen  1100 i ampliada 1725-1726), Sant Hilari (Heidenhofen s.XV) i Sant Andreu (Neudingen s.XVIII)._NEWLINE__NEWLINE_El 1875 es va establir una congregaci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia protestant. Construint el 1876 la seva pr\xc3\xb2pia esgl\xc3\xa9sia que va ser reempla\xc3\xa7ada per un edifici neo-barroc, a causa de l\'ensorrament del 1912/1913. Tamb\xc3\xa9 va ser molt danyada en la Segona Guerra Mundial i es va reconstruir el 1949, des de llavors t\xc3\xa9 el nom d\'esgl\xc3\xa9sia de Crist._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d\'aquestes religions hi ha altres comunitats amb menor nombre de seguidors:l\'Esgl\xc3\xa9sia Evang\xc3\xa8lica Lliure i els Testimonis de Jehov\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Mann va immortalitzar Donaueschingen en la seva novel\xc2\xb7la Doctor Faustus com a centre de la nova m\xc3\xbasica en la literatura. Donaueschingen \xc3\xa9s des dels anys vint del segle XX un centre important en la hist\xc3\xb2ria de la m\xc3\xbasica europea. Sota el patrocini del Pr\xc3\xadncep de F\xc3\xbcrstenberg se celebra aqu\xc3\xad des de l\'any 1921 el festival "M\xc3\xbasica de Cambra Donaueschingen" i \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9  el lloc  en qu\xc3\xa8 nombrosos representants de les avantguardes europees musicals van a presentar les seves creacions.\n_START_SECTION_\nEx\xc3\xa8rcit\n_START_PARAGRAPH_\nA Donaueschingen hi ha una ubicaci\xc3\xb3 de la Brigada franco-alemanya, que alberga el Batall\xc3\xb3 d\'Infanteria Alemanya 292, la tercera companyia del batall\xc3\xb3 de subministrament franco-alemany i el regiment d\'infanteria francesa 110. Aix\xc3\xb2 es va dissoldre el 2014._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es trobava l\'oficina de reclutament que \xc3\xa9s responsable dels districtes de Constan\xc3\xa7a, Rottweil, Tuttlingen, Zollernalb i el Schwarzwald-Baar-Kreis. Es va a tancar el primer trimestre del 2014, segons el no concepte de la Bundeswehr.'