b"\n_START_ARTICLE_\nLlampresa de mar\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nEsp\xc3\xa8cie an\xc3\xa0droma, de caracter\xc3\xadstiques costaneres i mesoabissals. Els adults viuen al mar i els joves a les aig\xc3\xbces continentals. L'entrada d'aquesta esp\xc3\xa8cie als rius europeus \xc3\xa9s bastant sincr\xc3\xb2nica i es produeix entre mar\xc3\xa7 i juny; el per\xc3\xadode de fresa s'est\xc3\xa9n de juny a juliol._NEWLINE_La llampresa de mar \xc3\xa9s un peix par\xc3\xa0sit d'altres peixos i \xc3\xa0dhuc d'alguns mam\xc3\xadfers marins._NEWLINE_Sembla que sol es reprodueix una vegada i t\xc3\xa9 una durada de vida de 9 a 11 anys, incloent-hi el per\xc3\xadode larval, molt llarg, que pot \xc3\xa9sser de 6 a 8 anys.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nPresent a l'Atl\xc3\xa0ntic Oriental des de la Mar de Barents, Noruega, Isl\xc3\xa0ndia, Illes Brit\xc3\xa0niques i Portugal. Tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 present a la Mediterr\xc3\xa0nia Occidental i part de la central i l'oriental. Absent a la Mar Negra. A l'Atl\xc3\xa0ntic Occidental, des de la Pen\xc3\xadnsula del Labrador fins a Florida i part del Golf de M\xc3\xa8xic._NEWLINE_Als Grans Llacs d'Am\xc3\xa8rica del Nord la llampresa de mar es considera una esp\xc3\xa8cie invasora. Va invadir la zona des-de principis del segle XX, entrant per alguns canals artificials, que es varen construir per facilitar la navegaci\xc3\xb3. Les llampreses de mar varen proliferar a l'aigua dol\xc3\xa7a i freda dels Grans Llacs, amena\xc3\xa7ant les poblacions de peixos locals, especialment la truita de llac (Salvelinus namaycush), de gran valor comercial. _NEWLINE_Part de les llampreses del Llac Michigan es varen exterminar mitjan\xc3\xa7ant un producte anomenat Lamprezid. Sembla que aquest ver\xc3\xad no afectava els altres peixos eliminant les llampreses.\n_START_SECTION_\nPesca\n_START_PARAGRAPH_\nLa llampresa de mar es pesca amb arts d'arrossegament, nanses i tremalls de fons. A Catalunya aquest peix est\xc3\xa0 protegit per la llei._NEWLINE_Ocasionalment es pesca amb el cap d'un animal mort amarrat a una corda. Les llampreses s'aferren al cap i es deixen treure de l'aigua.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un peix gras, for\xc3\xa7a apreciat en alguns pa\xc3\xafsos europeus, com Fran\xc3\xa7a, el Regne Unit, Su\xc3\xa8cia, Finl\xc3\xa0ndia i els Estats b\xc3\xa0ltics, i tamb\xc3\xa9 a Corea. A la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica la llampresa es valora especialment a Gal\xc3\xadcia, Ast\xc3\xbaries i Portugal. En canvi, a Catalunya \xc3\xa9s un peix poc conegut que no t\xc3\xa9 valor comercial._NEWLINE_La llampresa t\xc3\xa9 un gust una mica fort i una textura viscosa caracter\xc3\xadstica que, encara que desagradi a alguna gent, fa que alguns gastr\xc3\xb2noms trobin aquest peix desmesuradament exquisit. Al rei Enric I d'Anglaterra (1068 - 1135) li agradava tant aquest peix que va morir d'una indigesti\xc3\xb3 de llampreses a St.Denis-le-Fermont, a prop de Rouen, Normandia._NEWLINE_La llampresa es considerava menjar digne de reis i bisbes a l'edat mitjana. Mainio de Mainieri deia que \xc3\xa9s bo deixar les llampreses en un bon vi per matar-les. Tot seguit es fan bullir en un altre vi fins que es consumeixi el l\xc3\xadquid. Aquesta operaci\xc3\xb3 es repeteix dues vegades, afegint aigua si cal. Una vegada cuinada d'aquesta forma es pot menjar en gelatina, en past\xc3\xads (lamprey pie) o lleugerament socarrimada a la brasa._NEWLINE_Una de les formes m\xc3\xa9s apreciades de preparar aquest peix s\xc3\xb3n les llampreses a la bordelesa (lamproies \xc3\xa0 la bordelaise), amb mantega, porro, vi negre i un xic d'Armagnac. Les llampreses a la bordelesa es mengen acompanyades de patata bullida i del mateix tipus de vi amb qu\xc3\xa8 s'han cuinat."