b'\n_START_ARTICLE_\nTipus hipot\xc3\xa8tics de bioqu\xc3\xadmica\n_START_SECTION_\nQuiralitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa bioqu\xc3\xadmica alternativa menys rara seria possiblement una que tingu\xc3\xa9s biomol\xc3\xa8cules amb una quiralitat diferent. La vasta majoria d\'amino\xc3\xa0cids de la vida coneguda a la Terra tenen la forma L, mentre que els sucres tenen la forma D. Les propietats qu\xc3\xadmiques de les mol\xc3\xa8cules de quiralitat diferent s\xc3\xb3n id\xc3\xa8ntiques a les de les seves formes especulars, cosa que suggereix la possibilitat que existeixin organismes que utilitzin amino\xc3\xa0cids D i/o sucres L. Tanmateix, les mol\xc3\xa8cules amb aquesta quiralitat no serien compatibles amb els organismes que utilitzen mol\xc3\xa8cules de quiralitat inversa. S\'ha posat en dubte que l\'exist\xc3\xa8ncia d\'aquesta bioqu\xc3\xadmica pugui ser realment diferent; tot i ser una estereoqu\xc3\xadmica diferent, les mol\xc3\xa8cules que existeixen principalment en un enanti\xc3\xb2mer en la vasta majoria d\'organismes tamb\xc3\xa9 existeixen sovint en un altre enanti\xc3\xb2mer en organismes diferents (sovint basals), com per exemple quan es comparen els arqueobacteris amb altres dominis. La pregunta de si una estereoqu\xc3\xadmica alternativa representa una difer\xc3\xa8ncia fonamental encara \xc3\xa9s oberta.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as d\'elements diferents del carboni\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha hagut especulaci\xc3\xb3 entre els cient\xc3\xadfics sobre els avantatges i els inconvenients d\'utilitzar \xc3\xa0toms d\'elements altres que el carboni per formar les estructures moleculars necess\xc3\xa0ries per a la vida, per\xc3\xb2 encara no s\'ha proposat cap teoria que expliqui l\'\xc3\xbas d\'aquests \xc3\xa0toms per formar la maquin\xc3\xa0ria molecular requerida. Tanmateix, com que els humans s\xc3\xb3n organismes a base de carboni i mai s\'ha descobert vida a l\'exterior dels medis de la Terra, el fet d\'excloure tots els altres elements es pot considerar xovinisme del carboni.\n_START_SECTION_\nSilici\n_START_PARAGRAPH_\nL\'element citat m\xc3\xa9s sovint com a base d\'un sistema bioqu\xc3\xadmic alternatiu \xc3\xa9s el silici, car t\xc3\xa9 moltes propietats qu\xc3\xadmiques semblants a les del carboni i forma part del mateix grup de la taula peri\xc3\xb2dica, el grup del carboni. De manera similar al carboni, el silici pot formar mol\xc3\xa8cules prou grans per contenir informaci\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica._NEWLINE_Tanmateix, el silici presenta diversos inconvenients com a alternativa al carboni. A difer\xc3\xa8ncia del carboni, no \xc3\xa9s gaire vers\xc3\xa0til a l\'hora de formar enlla\xc3\xa7os qu\xc3\xadmics amb tipus diversos d\'\xc3\xa0toms, que \xc3\xa9s la clau de la versatilitat qu\xc3\xadmica que requereix el metabolisme. Els elements que poden crear grups funcionals org\xc3\xa0nics amb el carboni inclouen l\'hidrogen, l\'oxigen, el nitrogen, el f\xc3\xb2sfor, el sofre i metalls com ara el ferro, el magnesi i el zinc. En canvi, el silici interacciona amb molt pocs altres tipus d\'\xc3\xa0toms. A m\xc3\xa9s, en les seves interaccions amb altres \xc3\xa0toms, el silici crea mol\xc3\xa8cules que han estat descrites com a "mon\xc3\xb2tones en comparaci\xc3\xb3 amb l\'univers combinatori de les macromol\xc3\xa8cules org\xc3\xa0niques". Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s degut al fet que els \xc3\xa0toms de silici tenen una massa i un radi at\xc3\xb2mic molt m\xc3\xa9s grans, cosa que dificulta la formaci\xc3\xb3 d\'enlla\xc3\xa7os covalents dobles o triples, de gran import\xc3\xa0ncia pels sistemes bioqu\xc3\xadmics.\n_START_SECTION_\nNitrogen i f\xc3\xb2sfor\n_START_PARAGRAPH_\nEl nitrogen i el f\xc3\xb2sfor tamb\xc3\xa9 poden servir de base de mol\xc3\xa8cules bioqu\xc3\xadmiques. Igual que el carboni, el f\xc3\xb2sfor pot formar mol\xc3\xa8cules concatenades llargues per si sol, cosa que li permetria formar macromol\xc3\xa8cules complexes si no fos tan reactiu. Tanmateix, en combinaci\xc3\xb3 amb nitrogen pot formar enlla\xc3\xa7os covalents molt m\xc3\xa9s estables i crear una gran varietat de mol\xc3\xa8cules, incloent-hi anells (un tipus de compostos anomenats fosfazens)._NEWLINE_Aproximadament el 78% de l\'atmosfera terrestre \xc3\xa9s nitrogen, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s improbable que un organisme a base de f\xc3\xb2sfor-nitrogen el pogu\xc3\xa9s aprofitar, car el nitrogen molecular (N\xe2\x82\x82) \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 inert i el seu enlla\xc3\xa7 triple fa que calgui molta energia per fixar-lo (les plantes com ara les llegums poden fixar nitrogen mitjan\xc3\xa7ant bacteris simbi\xc3\xb2tics que es troben als seus n\xc3\xb2duls radicals). Una atmosfera rica en di\xc3\xb2xid de nitrogen (NO\xe2\x82\x82) o amon\xc3\xadac (NH\xe2\x82\x83) seria m\xc3\xa9s \xc3\xbatil per aquest tipus d\'organisme. El nitrogen tamb\xc3\xa9 forma diversos \xc3\xb2xids, com ara el mon\xc3\xb2xid de nitrogen, l\'\xc3\xb2xid de dinitrogen i el tetra\xc3\xb2xid de dinitrogen, que es podrien trobar en una atmosfera rica en di\xc3\xb2xid de nitrogen.\n_START_SECTION_\nDissolvents diferents de l\'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de compostos carb\xc3\xb2nics, tots els organismes terrestres coneguts fins ara utilitzen aigua com a solvent. A vegades s\'assumeix que l\'aigua \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica subst\xc3\xa0ncia apropiada per aquest fi. Algunes propietats de l\'aigua importants pels processos bi\xc3\xb2tics inclouen un gran amplitud de temperatures en qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s l\xc3\xadquida, una gran capacitat calor\xc3\xadfica \xc3\xbatil per la regulaci\xc3\xb3 de la temperatura, una calor de vaporitzaci\xc3\xb3 elevada i la capacitat de dissoldre una gran varietat de compostos. L\'aigua tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s amf\xc3\xb2tera, \xc3\xa9s a dir, pot donar o acceptar protons, cosa que li permet actuar com a \xc3\xa0cid o base. Aquesta propietat \xc3\xa9s essencial per moltes reaccions org\xc3\xa0niques i bioqu\xc3\xadmiques en qu\xc3\xa8 l\'aigua actua com a solvent, reactiu o producte. Hi ha altres subst\xc3\xa0ncies amb propietats similars i que han estat proposades com a alternatives. A m\xc3\xa9s l\'aigua, \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic compost dels que es llisten aqu\xc3\xad que \xc3\xa9s menys dens en estat s\xc3\xb2lid (gel) que en estat l\xc3\xadquid. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que les masses d\'aigua es glacen a la superf\xc3\xadcie per\xc3\xb2 no de dalt a baix. Si el gel fos m\xc3\xa9s dens que l\'aigua l\xc3\xadquida (com \xc3\xa9s el cas de gaireb\xc3\xa9 tots els altres compostos), les grans masses d\'aigua es gla\xc3\xa7arien a poc a poc, circumst\xc3\xa0ncia desfavorable per l\'aparici\xc3\xb3 de la vida.\n_START_SECTION_\nAmon\xc3\xadac\n_START_PARAGRAPH_\nL\'amon\xc3\xadac \xc3\xa9s possiblement l\'alternativa proposada m\xc3\xa9s sovint. Les solucions d\'amon\xc3\xadac possibiliten moltes reaccions qu\xc3\xadmiques i l\'amon\xc3\xadac l\xc3\xadquid \xc3\xa9s semblant a l\'aigua en alguns aspectes. L\'amon\xc3\xadac pot dissoldre la majoria de mol\xc3\xa8cules org\xc3\xa0niques almenys tan b\xc3\xa9 com l\'aigua, a m\xc3\xa9s de ser capa\xc3\xa7 de dissoldre la majoria de metalls elementals. Aquestes propietats han portat a teories sobre la possible viabilitat de la vida a base d\'amon\xc3\xadac.\n_START_SECTION_\nMet\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nUna mescla d\'hidrocarburs, com per exemple els llacs de met\xc3\xa0/et\xc3\xa0 detectats a Tit\xc3\xa0 per la sonda Cassini, podria actuar com a solvent en un ventall ampli de temperatures per\xc3\xb2 mancaria de polaritat. Es debat l\'efectivitat del met\xc3\xa0 com a medi bi\xc3\xb2tic en comparaci\xc3\xb3 amb l\'aigua i l\'amon\xc3\xadac. Tot i que l\'aigua \xc3\xa9s un solvent molt m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 que el met\xc3\xa0, cosa que facilita el transport de subst\xc3\xa0ncies dins d\'una c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula, la menor reactivitat qu\xc3\xadmica del met\xc3\xa0 permet que es formin m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment estructures grans similars a prote\xc3\xafnes. El bioqu\xc3\xadmic i autor de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 Isaac Asimov sugger\xc3\xad que els polil\xc3\xadpids podrien substituir les prote\xc3\xafnes en un solvent no polar com ara el met\xc3\xa0 o l\'hidrogen l\xc3\xadquid.\n_START_SECTION_\nFluorur d\'hidrogen\n_START_PARAGRAPH_\nIgual que l\'aigua, el fluorur d\'hidrogen \xc3\xa9s una mol\xc3\xa8cula polar, cosa que li permet dissoldre molts compostos i\xc3\xb2nics. El seu punt de fusi\xc3\xb3 es troba a -84\xc2\xa0\xc2\xb0C i el seu punt d\'ebullici\xc3\xb3 a 19,54\xc2\xa0\xc2\xb0C (a pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica); la difer\xc3\xa8ncia entre ambd\xc3\xb3s \xc3\xa9s d\'una mica m\xc3\xa9s de 100\xc2\xa0\xc2\xb0C. El HF tamb\xc3\xa9 forma enlla\xc3\xa7os d\'hidrogen amb les mol\xc3\xa8cules ve\xc3\xafnes, com l\'aigua i l\'amon\xc3\xadac. Aix\xc3\xb2 faria del HF un medi potencial per la vida en altres planetes.\n_START_SECTION_\nAltres solvents\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han proposat altres solvents com ara la formamida, el metanol, el sulfur d\'hidrogen i el clorur d\'hidrogen. El clorur d\'hidrogen \xc3\xa9s un candidat menys probable a causa de l\'escassetat c\xc3\xb2smica de clor, mentre que el sulfur d\'hidrogen ho \xc3\xa9s per la seva alta reactivitat. A m\xc3\xa9s, no es creu que els dos primers es puguin trobar en grans quantitats a escala planet\xc3\xa0ria, sin\xc3\xb3 que nom\xc3\xa9s formarien part de la fisiologia interna dels organismes._NEWLINE_S\'ha proposat l\'exist\xc3\xa8ncia de vida a Mart que utilitza una mescla d\'aigua i per\xc3\xb2xid d\'hidrogen com a solvent. Una mescla al 61,2% (en pes) d\'aigua i per\xc3\xb2xid d\'hidrogen t\xc3\xa9 el punt de congelaci\xc3\xb3 a 56,5\xc2\xa0\xc2\xb0C i tendeix a subfondre en lloc de cristal\xc2\xb7litzar. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s higrosc\xc3\xb2pica, un avantatge en un medi pobre en aigua.\n_START_SECTION_\nAltes temperatures\n_START_PARAGRAPH_\nA temperatures extremament elevades, l\'aigua i la majoria de compostos moleculars ja han estat evaporades. Una sal fosa o una mescla eut\xc3\xa8ctica d\'aquestes sals podria romandre l\xc3\xadquida i servir de solvent.'