b'\n_START_ARTICLE_\nLa Pobla de Sant Miquel\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nOcupa extrem oriental de la comarca. Est\xc3\xa0 enclavat en els contraforts de la serra de Javalambre, a la Vall de Sant Miquel. En el seu terme es troba la cota m\xc3\xa9s alta del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, l\'Alto de las Barracas (1.839 m.), err\xc3\xb2niament conegut com a Calder\xc3\xb3n. Posse\xc3\xafx extensos pasturatges, pinedes i sabinars._NEWLINE_El mitj\xc3\xa0 clim\xc3\xa0tic \xc3\xa9s fred i sec.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSe li atribu\xc3\xafx una fundaci\xc3\xb3 posterior a la conquesta cristiana i aix\xc3\xad sembla indicar-ho el seu propi nom de "pobla". Va pert\xc3\xa0nyer en principi al senyoriu de la corona aragonesa, encara que formant part de l\'Orde de Montesa. M\xc3\xa9s tard, va passar a Miguel Rico, qui la va vendre per una quantitat bastant elevada. _NEWLINE_Es va emancipar d\'Adem\xc3\xbas el 2 de febrer de 1765, constituint-se com a municipi independent._NEWLINE_A partir de la divisi\xc3\xb3 provincial realitzada per Javier de Burgos en 1833, es va dur a m\xc3\xa9s la creaci\xc3\xb3 dels partits judicials. Segons el Decret Reial del 21 d\'abril 1834, La Pobla de Sant Miquel passa a formar part del Partit Judicial d\'Alpont, amb la capital a Xelva._NEWLINE_Els seus agrests paratges van ser refugi de partides carlines i la poblaci\xc3\xb3 va haver de patir diverses despulles per part dels guerrillers.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nBasada tradicionalment en l\'agricultura i la ramaderia, tot just es reguen unes 14 ha destinades a patates, alfals i hortalisses, mentre que en sec\xc3\xa0 es troben cereals i vinya. La ramaderia compta amb caps de llanar. L\'abs\xc3\xa8ncia d\'ind\xc3\xbastria, el rigor clim\xc3\xa0tic, la pobresa del s\xc3\xb2l i les dolentes comunicacions han motivat l\'emigraci\xc3\xb3 dels seus habitants.'