b"\n_START_ARTICLE_\nWilliam Lawrence Bragg\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut el 31 de mar\xc3\xa7 de 1890 a la ciutat d'Adelaida, capital d'Austr\xc3\xa0lia Meridional, en aquells moments formant part de l'imperi Brit\xc3\xa0nic fou fill del f\xc3\xadsic i qu\xc3\xadmic angl\xc3\xa8s William Henry Bragg. Tot i que la seva nacionalitat de naixement fou la brit\xc3\xa0nica, ja que Austr\xc3\xa0lia formava part en aquells moments de l'Imperi Brit\xc3\xa0ni, \xc3\xa9s acceptada la seva nacionalitat australiana._NEWLINE_Als quinze anys va comen\xc3\xa7ar a estudiar a la Universitat d'Adelaide matem\xc3\xa0tiques, qu\xc3\xadmica i f\xc3\xadsica, graduant-se l'any 1908. Aquest mateix any el seu pare va acceptar un treball a la Universitat de Leeds, traslladant-se la fam\xc3\xadlia a Anglaterra. A la tardor de 1909 va entrar al Trinity College de la Universitat de Cambridge graduant-se en matem\xc3\xa0tiques. Els seus posteriors estudis sobre la f\xc3\xadsica el port\xc3\xa0 novament a graduar-se l'any 1911. _NEWLINE_Professor de la Universitat Victoria de Manchester entre 1919 i 1937, fou nomenat director del Laboratori Nacional de F\xc3\xadsica l'any 1937, abandonat el c\xc3\xa0rrec l'any seg\xc3\xbcent. Aquell mateix fou nomenat professor de f\xc3\xadsica experimental de la Universitat de Cambridge. El 1941 va ser nomenat Cavaller per part de la rei Jordi VI del Regne Unit. _NEWLINE_Bragg mor\xc3\xad l'1 de juliol de 1971 a la ciutat d'Ipswich a Anglaterra.\n_START_SECTION_\nRecerca cient\xc3\xadfica\n_START_PARAGRAPH_\nVa col\xc2\xb7laborar en les investigacions que estava duent a terme el seu pare al voltant dels fen\xc3\xb2mens de refracci\xc3\xb3 i difracci\xc3\xb3 de raigs X sobre estructures cristal\xc2\xb7lines, i per aquestes investigacions li fou atorgat el Premi Nobel de F\xc3\xadsica l'any 1915 juntament amb el seu pare. William Lawrence Bragg amb 25 anys \xc3\xa9s la persona m\xc3\xa9s jove que mai ha rebut un Premi Nobel. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial retorn\xc3\xa0 al laboratori Cavendish de la Universitat de Cambridge per continuar els seus treballs. A partir de 1948 s'interess\xc3\xa0 per l'estructura de les prote\xc3\xafnes. Sense relaci\xc3\xb3 directa amb el descobriment de l'estructura de l'ADN l'any 1953 per part de Francis Crick i James D. Watson, aquest \xc3\xbaltim reconegu\xc3\xa9 que pogueren arribar a tal fita gr\xc3\xa0cies als aven\xc3\xa7os de Lawrence Bagg en la utilitzaci\xc3\xb3 dels raigs X."