b"\n_START_ARTICLE_\nVingrau\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nL'etimologia popular fa derivar el nom de \xc2\xabvint graons\xc2\xbb en refer\xc3\xa8ncia al Pas de l'Escala que separa la serra de Vingrau de la d'Espir\xc3\xa0. M\xc3\xa9s probable, per\xc3\xb2, \xc3\xa9s que derivi d'un nom de persona germ\xc3\xa0nic Winigaud, o b\xc3\xa9 encara, que pugui ser relacionat amb el vi (\xc2\xabel grau dels vins\xc2\xbb). La parla de Vingrau \xc3\xa9s un occit\xc3\xa0 parcialment catalanitzat, de manera que en resulta un parlar h\xc3\xadbrid com el capcin\xc3\xa8s, tot i que la catalanitzaci\xc3\xb3 no sigui tan marcada.\n_START_SECTION_\nEl poble\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Vingrau es gener\xc3\xa0 a l'entorn de la primitiva esgl\xc3\xa9sia parroquial, Santa Maria de Vingrau i del seu cementiri, constituint una cellera tal vegada ja tardana. M\xc3\xa9s tard el poble s'eixampl\xc3\xa0 cap al sud i cap a l'oest, sobretot, principalment resseguint els camins, ara carreteres, de Tuissan i d'Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad i Ribesaltes._NEWLINE_Entre 1875 i 1945, a l'extrem sud-oest de la poblaci\xc3\xb3, es constru\xc3\xad la nova esgl\xc3\xa9sia parroquial, de la Mare de D\xc3\xa9u de Fontfreda. A llevant, dalt d'un turonet, es conserva una altra capella tamb\xc3\xa9 del segle XIX: la Mare de D\xc3\xa9u del Bon Consell. En els entorns immediats del poble tamb\xc3\xa9 hi ha la Cava Cooperativa, el Cementiri. S\xc3\xb3n de destacar, en el poble vell, els antics safareigs p\xc3\xbablics.\n_START_SECTION_\nLes coves del terme\n_START_PARAGRAPH_\nAnomenades cauna, com a tots els pobles ve\xc3\xafns, cap d'elles no arriba al nivell de troballes de la ve\xc3\xafna Cauna de l'Arag\xc3\xb3, de Talte\xc3\xbcll, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que s'hi han fet diverses troballes, prova evident de la seva ocupaci\xc3\xb3 humana anys enrere (la mateixa Cauna de l'Arag\xc3\xb3 \xc3\xa9s a prop del l\xc3\xadmit termenal entre els dos pobles). Al nord del terme de Vingrau hi ha la Cauna de les Conques, on es va trobar un h\xc3\xa0bitat del magdaleni\xc3\xa0, a la del Casquet, prop i al nord del poble, un arp\xc3\xb3 fet amb banya de ren, a la dels Castanyers, material sobretot del bronze antic.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Vingrau no t\xc3\xa9 un gran nombre de construccions a\xc3\xafllades; entre elles, es troben: la Barraca d'en Berenguer, la Borda -o Cortal- de Rotllan, 2 cabanes i 1 casot sense nom, el Cortal d'en Berenguer, el Cortal de la Paborda, el Cortal d'en Castany, el Cortal d'en Catot, el Cortal d'en Par\xc3\xa8s, el Forn de Cal\xc3\xa7 (antic forn), el Mas Genegals, abans Mas Par\xc3\xa8s i el Mol\xc3\xad, o Mol\xc3\xad d'en Par\xc3\xa8s. Esment a part mereix el Menhir, o Pedra Dreta, del Planal de la Coma del Llop._NEWLINE_S\xc3\xb3n en ru\xc3\xafnes un conjunt bastant ample d'edificacions: el Convent de Santa Cec\xc3\xadlia, el Cortal del C\xc3\xb2rrec de les Garrigues, el Cortal de la Cabana, el Cortal dels Pardells, el Cortal d'en Bertran, o d'en Cardina, el Cortal del Borrec, el Cortal de les Cabres, el Cortal -o Mas- d'en Cebes, el Cortal d'en Domenge, el Cortal d'en Duran, el Cortal d'en Fontanell, un segon Cortal d'en Fontanell, abans d'en Verduret, o Cortal Reinaud, el Cortal d'en Pardalota, o Cortal Rasungles, dos d'altres anomenats Cortal d'en Par\xc3\xa8s, diferents, el Cortal d'en Peronet, o Cortal Reinaud, el Cortal d'en Reinald, o d'en Baganot, el Cortal d'en Reinaud, o d'en Tixa, el Cortal d'en Sal\xc3\xa8s, abans Cortal Llen\xc3\xa7\xc3\xb3, el Cortal Miquel, o d'en Patel, el Cortal Rasungles i el Cortal Cerd\xc3\xa0._NEWLINE_Alguns s\xc3\xb3n ja noms antics, desaparegut quasi del tot el seu record: Cortal del Caganiu, o Cortal Cerd\xc3\xa0, el Cortal d'en Cirac, el Cortal d'en Cerd\xc3\xa0, el Cortal d'en Verduret i els Cortals d'en Fontanell.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal curs d'aigua del terme de Vingrau, tot i que t\xc3\xa9 un curs bastant breu, \xc3\xa9s la Ribera de Vingrau, que exerceix d'eix vertebrador del conjunt de c\xc3\xb2rrecs del terme, llevat d'uns quants que neixen en terme de Vingrau, per\xc3\xb2 continuen el seu curs en els termes ve\xc3\xafns, sense pert\xc3\xa0nyer a la conca de la Ribera de Vingrau. Aix\xc3\xad, al nord-est del terme es troba el C\xc3\xb2rrec de la Llosadeta, o Llausadeta, o C\xc3\xb2rrec de Vacarissa, que reuneix els dos c\xc3\xb2rrecs del Remol\xc3\xad i el d'en Banasta, que s'ajunten al C\xc3\xb2rrec de la Font dels Genegals, que abans ja ha recollit el C\xc3\xb2rrec del Trauc del Cavall; aquest c\xc3\xb2rrec encara s'uneix amb el de la Blaca, que tamb\xc3\xa9 hi aporta els c\xc3\xb2rrecs de la Serra, i formen, ja en terme d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, el C\xc3\xb2rrec dels Vivers. M\xc3\xa9s al sud, al rac\xc3\xb3 sud-est del terme, d'altres c\xc3\xb2rrecs davallen cap al terme de Salses: la Coma del Jossadel, que reuneix els c\xc3\xb2rrecs de la Feixa, de la Coma de Ruda i de la Coma Pregona. Tamb\xc3\xa9 a l'extrem sud del terme de Vingrau hi ha un altre C\xc3\xb2rrec de la Serra i el de la Coma del Llop que tamb\xc3\xa9 se'n van cap al terme de Salses. A l'oest, alguns c\xc3\xb2rrecs que es formen a Vingrau davallen cap a ponent, cap al terme de Talte\xc3\xbcll: el C\xc3\xb2rrec de Cabrils, els dos de l'Escassier i el de l'Olla._NEWLINE_La Ribera de Vingrau es forma a prop i al sud-oest del poble per la uni\xc3\xb3 dels c\xc3\xb2rrecs de Cassanova i de la Figuerassa. El primer prov\xc3\xa9 del nord i nord-oest del terme, on recull tot un conjunt de c\xc3\xb2rrecs: del Bac, de la Bartra, de Narbona, el Rec de les Conques, els c\xc3\xb2rrecs de les Gorgues, de Laboriana i dels Clots Aladers. Del nord-est ve el C\xc3\xb2rrec de la Figuerassa, que recull el C\xc3\xb2rrec dels Collets, la Coma de la Xota i la Coma de la Vella, i, ja prop del poble, el C\xc3\xb2rrec del Penjat, que ve de llevant. Aquest aporta els c\xc3\xb2rrecs de la Coma Roja, de l'Aiguadera de les Nou Boques, de Mascar\xc3\xb3, de la Llobatera, del Pas de les Bo\xc3\xafsses, del Pla, de la Nereda, dels Salviers, de la Cauna de la Nereda, de la Font de Bringuer i de la Font de la Menta. Un cop ja esdevinguda Ribera de Vingrau, encara rep els c\xc3\xb2rrecs del Bac, de les Espassoles, de la Millera, de les Comes, del Fossalet i d'Atrapa Conills._NEWLINE_Diverses fonts destaquen en el terme de Vingrau: l'Aiguadera de les Nou Boques, la Font del C\xc3\xb2rrec de Llosadeta, la Font de Bringuer, o de Coma de Bringuer, la de la Mariota, la de la Mosca, la dels Genegals i la dels Carreters.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels top\xc3\xb2nims de Vingrau designen formes de relleu, com els avencs: set avencs, a m\xc3\xa9s dels avencs del Mas Genegals; bagues: el Bac, el Bac dels Pujals, el Bac del Trauc; barrancs: el Barranc dels Cavalls, el Barranc\xc3\xb3, els Barrancs; boscs: Bosc Departamental del Mas de l'Alzina, Bosc Estatal del Baix Agl\xc3\xad; coves: Cauna del Casquet, Cauna Fosca, la Cova, la Cova del Planal de l'Eixadell, la Cova dels Castanyers; Clots: la Clotada, el Clot de Fontiscla, el Clot de Sant Miquel, els Clots Aladers; collades: Coll de Guizalard, abans dels Guizalard, Coll del Rat, Coll d'en Carriera, els Collets, els Collets Alts, Coll Mitj\xc3\xa0, Pas de la Vaca; comes: Coma de Bringuer, Coma de la Ruda, Coma de la Vella, Coma de la Xota, Coma de l'Eixartell, Coma del Jossadell, Coma d'en Banasta, Coma de Ra\xc3\xb3, Coma Narbona, Coma Pregona, o Coma Pregon, Coma Roja, les Comes; costes: la Costa de l'Oller, les Costes; muntanyes: el Mont d'Espir\xc3\xa0, Pu\xc3\xa8g del Ginebre, Puig de la Llosa, Puig de Montpeir\xc3\xb3s, Puig Pil\xc3\xa0 (nom antic); plans: el Pla, Planal de la Blaca, Planal de la Costa, Planal de la Cauna de l'Arag\xc3\xb3, Planal de la Ja\xc3\xa7a del Molt\xc3\xb3, Planal de l'Eixartell, Planal del Remol\xc3\xad, Planal de Montpeir\xc3\xb3s; serres i serrats: la Serra, o Serra de Genegals, Serra de Cassanova, o Casanova (nom antic), Serra d'en Mo\xc3\xafset, Serra d'Espir\xc3\xa0, Serra de Vingrau, Serrallonga, Serrat de la Nereda, Serrat del Dev\xc3\xa8s, Serrat del Ginebre, Serrat de Montpeir\xc3\xb3s, Serra Laboriana i Serrat Negre.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides cadastrals i indrets espec\xc3\xadfics del terme de Vingrau s\xc3\xb3n: l'Aiguadera de les Nou Boques, les Arcades, les Artigues, la Cabana, Cabrils, Camp de la Bartra, Camp d'en Joan Valls, Camp d'en Sal\xc3\xa8s, Camp Rodon, Camps de la Serra, Cassanova (o Casanova), la Colomina, les Colomines, els Cons, el Cortal de les Cabres, les Croses, Darrere del Pas del Cavall, l'Escassiet, les Espasoles, l'Estanyol, el Fangasso, el Farigolar, la Feixa, la Figuerassa, la Font dels Genegals, Fontvella, la Garriga Negra, el Gorg d'en Ramon, la Granassa, la Ja\xc3\xa7a del Didot, el Ja\xc3\xa7al d'en Fabra, la Llobatera, la Llosada, el Malp\xc3\xa0s, la Millera, la Paborda, els Pardells, Parr\xc3\xb3s Alt, o Parr\xc3\xb3s, Parr\xc3\xb3s Baix, Pas de les Bo\xc3\xafsses, Pas de l'Escala, Pas de les Garbes, Pas de l'Euga (nom antic), la Pedrera de la Feixa, els Pixadors, els Pujals, el Pujol, el Rac\xc3\xb3 de Mascar\xc3\xb3, el Rec de les Conques, el Remol\xc3\xad, els Ribiers, el Roc de la Llana, els Salviers, Sus Croses, Travessa de la Serra d'Espir\xc3\xa0, Travessa de Montpeir\xc3\xb3s, Trauc del Cavall, Trauc del Colom, Vacarissa i la Vinyassa._NEWLINE_Alguns top\xc3\xb2nims designen senyals termenals, com l'Auzina Ravanal (nom antic), el Claper de Matamala, el Pas de la Vaca, la Pedra Dreta, el Pil\xc3\xb3 de la Coma de la Ruda, el Pil\xc3\xb3 de Coma Pregona, el Pil\xc3\xb3 de l'Alader Rodon, el Pil\xc3\xb3 del Coll dels Guizalard, el Pil\xc3\xb3 del Coll dels Carriera, el Pil\xc3\xb3 de Montpeir\xc3\xb3s, el Planal de Montpeir\xc3\xb3s, el Roc del Colom, el Roc del Mont de Sant Bernat, Senyal de la Nereda, el Senyal del Mont d'Espir\xc3\xa0 i la Vinya del Bess\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nA causa de la tipologia de la terra i del relleu de Vingrau, a Vingrau poc m\xc3\xa9s de la cinquena part del terme \xc3\xa9s conreat (unes 650 ha). La vinya ocupa la quasi totalitat dels conreus, i, dins seu, quasi totes les hect\xc3\xa0rees es dediquen a vins de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada. Tot just hi ha dues hect\xc3\xa0rees d'albercoquers, fora de la vinya. A principis del segle XX es cre\xc3\xa0 a Vingrau un dels primers cellers cooperatius de la Catalunya Nord; a m\xc3\xa9s, Vingrau ha viscut reivindicacions popular molt importants: a comen\xc3\xa7aments del segle passat, fou un dels llocs de m\xc3\xa9s intensitat de les revoltes de vinyaters, i en els darrers trenta, anys hi ha hagut mobilitzacions molt importants per la preservaci\xc3\xb3 del medi ambient i del paisatge del poble, respecte de les pedreres que de forma abusiva volien explotar la roca calc\xc3\xa0ria de Vingrau.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA Vingrau es va trobar un cap d'arp\xc3\xb3 que \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic objecte mobiliari ornamentat pertanyent a la prehist\xc3\xb2ria de tota la Catalunya del Nord.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila va ser a l'Edat Mitjana un f\xc3\xa9u de l'Abadia de Fontfreda, com ho proven documents del 1260 i del 1512. Des del primer moment, Vingrau va pert\xc3\xa0nyer, amb Talte\xc3\xbcll, al bisbat de Narbona (no fou fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa que es va produir el canvi d'adscripci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica.Tot i que en principi devia ser possessi\xc3\xb3 d'Oliba Cabreta, la primera not\xc3\xadcia que se'n t\xc3\xa9 \xc3\xa9s del 1011, quan el comte de Besal\xc3\xba Bernat Tallaferro en fa donaci\xc3\xb3 al seu fill Guillem, tot i que m\xc3\xa9s tard fou traspassat als Vernet. Tot i la depend\xc3\xa8ncia eclesi\xc3\xa0stica lligava Vingrau a Fontfreda, tamb\xc3\xa9 hi tenia alous el monestir de la Grassa. El 1260 els Vernet es venien les seves possessions, i el senyoriu, de Vingrau, a l'abadia de Fontfreda.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg de la hist\xc3\xb2ria, la peculiar situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de Vingrau ha fet que no fos gaires vegades escenari de pas d'ex\xc3\xa8rcits ni de batalles; ara b\xc3\xa9, els vingrauencs participaren molt activament en la defensa del Castell d'\xc3\x92pol el segle XIV. No fou fins al segle XVII que el poble pat\xc3\xad l'acci\xc3\xb3 directa de la guerra: el 1639, l'endem\xc3\xa0 de la presa de Talte\xc3\xbcll, el pr\xc3\xadncep de Cond\xc3\xa9 i el mariscal de Sch\xc3\xb6mberg celebraren consell de guerra a Vingrau. Dos anys m\xc3\xa9s tard, els francesos que assetjaven Perpiny\xc3\xa0 feren saqueigs a Vingrau per tal de proveir-se d'aliments.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del 1990, Vingrau visqu\xc3\xa9 una encesa pol\xc3\xa8mica entre gran part de la poblaci\xc3\xb3, amb l'alcalde Claude Bazinet a favor, contra el projecte de l'empresa minera Omya que volia fer al municipi una pedrera de marbre blanc. El conflicte s'allarg\xc3\xa0 durant anys, amb vagues de fam i intervencions de la policia, dels jutjats i de ministeris de Par\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nTravessen el terme comunal de Vingrau dues carreteres departamentals: la D - 9 (D - 117, a Talte\xc3\xbcll - D - 21, a Caramany), que travessa el terme de Vingrau entrant per l'est, procedent d'\xc3\x92pol i en direcci\xc3\xb3 sud-oest, s'adre\xc3\xa7a cap a Talte\xc3\xbcll, des d'on va cap a la carretera D - 117 a prop del l\xc3\xadmit amb el terme d'Estagell._NEWLINE_I la D - 12 (L\xc3\xadmit dels Pa\xc3\xafsos Catalans, a Vingrau / Tuissan - D - 900 / D - 83, a Ribesaltes), uneix el poble de Vingrau amb la carretera general, per\xc3\xb2 sense passar pel nucli de cap poble; s\xc3\xad que travessa els termes comunals de Vingrau, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Salses i Ribesaltes.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nVingrau est\xc3\xa0 incl\xc3\xb2s en la l\xc3\xadnia 12 de la Compagnie de Transports Perpignan M\xc3\xa9diterran\xc3\xa9e, Perpiny\xc3\xa0 - Vingrau, que uneix aquestes dues poblacions passant pel Vernet, Ribesaltes, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Cases de Pena, Estagell, Talte\xc3\xbcll i Vingrau. Ofereix nou serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0 i deu cap a Vingrau, de dilluns a dissabte. El diumenge i els dies de festa, t\xc3\xa9 dos serveis en cada direcci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLa major part de camins del terme de Vingrau enlla\xc3\xa7a llocs de l'interior del terme comunal. Aix\xc3\xad, s'hi troben el Cam\xc3\xad de la Figuerassa, Cam\xc3\xad de la Font de Bringuer, Cam\xc3\xad de la Ja\xc3\xa7a de Didot, Cam\xc3\xad de la Novela (nom antic, ja en des\xc3\xbas), Cam\xc3\xad de la Vall Oriola, Cam\xc3\xad del Bac, Cam\xc3\xad de l'Escassier, o de Llen\xc3\xa7\xc3\xb3 a l'Escassier, Cam\xc3\xad del Forn, Cam\xc3\xad del Mas Berenguer, Cam\xc3\xad del Mas Miquel, Cam\xc3\xad del Mascar\xc3\xb3, Cam\xc3\xad del Pas de l'Escala, Cam\xc3\xad del Pas de les Garbes, Cam\xc3\xad del Planal de la Ja\xc3\xa7a del Molt\xc3\xb3, Cam\xc3\xad del Remol\xc3\xad, Cam\xc3\xad dels Collets i Carretera del Forn de Coma Roja._NEWLINE_Els altres camins existents enllacen Vingrau amb els pobles i termes ve\xc3\xafns, tant catalans com occitans: Cam\xc3\xad de Cases de Pena, o d'Espir\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Fitor, Cam\xc3\xad d'\xc3\x92pol al Forn, Cam\xc3\xad d'Embres, Cam\xc3\xad de Pasi\xc3\xb2ls, Cam\xc3\xad de Perell\xc3\xb3s, Cam\xc3\xad del Mas Berenguer a Perell\xc3\xb3s, Cam\xc3\xad de Pesill\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Salses, o de Vespella, Cam\xc3\xad de Talte\xc3\xbcll, Cam\xc3\xad de Tuissan, Ruta d'Espir\xc3\xa0, Ruta de Talte\xc3\xbcll, Ruta de Tuissan i Ruta d'\xc3\x92pol.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 el poble de Vingrau ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 15, denominat de la Vall de l'Agl\xc3\xad, amb capitalitat a la vila de Ribesaltes, juntament amb les viles catalanes d'Estagell i Salses i les occitanes de Sant Pau de Fenollet, Sorni\xc3\xa0 i la Tor de Fran\xc3\xa7a, a m\xc3\xa9s dels pobles catalans d'Arbo\xc3\xa7ols i Tarerac, de la comarca del Conflent, i Cases de Pena, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Montner, \xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, Talte\xc3\xbcll i Vingrau, de la del Rossell\xc3\xb3 i occitans d'Ansiny\xc3\xa0, Bellestar, Camposs\xc3\xad, Caramany, Cassanyes, Caudiers de Fenollet, Centernac, l'Esquerda, Felluns, Fenollet, Fossa, Lan\xc3\xa7ac, Maur\xc3\xad, Pesill\xc3\xa0 de Conflent, Planeses, Prats de Sorni\xc3\xa0, Prunyanes, Rasigueres, Rebollet, Sant Mart\xc3\xad de Fenollet, Trevillac, Trill\xc3\xa0, Vir\xc3\xa0 i el Viver. Els seus consellers departamentals s\xc3\xb3n Lola Beuze (PCF - Front d'Esquerres), exconsellera municipal de Pi\xc3\xa0, i Charles Chivilo (PRG), batlle de Maur\xc3\xad, de la Uni\xc3\xb3 de l'Esquerra.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nVingrau t\xc3\xa9 un sol establiment escolar, que inclou el nivell de maternal i el de prim\xc3\xa0ria. Les noies i els nois de Vingrau poden anar a cursar secund\xc3\xa0ria als col\xc2\xb7legis d'Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad (privat), Estagell, Perpiny\xc3\xa0, Ribesaltes, Sant Esteve del Monestir o el Soler, mentre que el batxillerat s'ha de cursar en els liceus de Perpiny\xc3\xa0 o Ribesaltes (t\xc3\xa8cnic agr\xc3\xadcola)."