b'\n_START_ARTICLE_\nXilografia\n_START_PARAGRAPH_\nUna xilografia (del grec "x\xc3\xbdlon" fusta i "graph\xc3\xa9" escriptura, gravat de fusta) \xc3\xa9s una estampaci\xc3\xb3 inclosa en el gravat en relleu. \xc3\x89s a dir, la tinta s\'escampa per la part elevada de la matriu. Distingim entre gravat a fil i gravat a contrafil (o a testa) en funci\xc3\xb3 de com es talla el tronc de l\'arbre; \xc3\xa9s a dir, si el tac de fusta \xc3\xa9s una secci\xc3\xb3 transversal del tronc, o si \xc3\xa9s longitudinal. La xilografia \xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica gaireb\xc3\xa9 en des\xc3\xbas, llevat per a l\'obtenci\xc3\xb3 i duplicaci\xc3\xb3 d\'obres d\'art.\n_START_SECTION_\nProc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nPer fer una xilografia, es realitzen tres operacions b\xc3\xa0siques: primer l\'extracci\xc3\xb3 de fusta, segon l\'entintat del tac de fusta i tercer la impressi\xc3\xb3 de l\'estampa._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, es necessita un bloc de fusta, tac, que esdevindr\xc3\xa0 la matriu. Aquest ser\xc3\xa0 rebaixat fins a obtenir el dibuix desitjat en relleu. Les eines m\xc3\xa9s utilitzades per extreure mat\xc3\xa8ria s\xc3\xb3n el bur\xc3\xad, la g\xc3\xbabia i la ganiveta, amb les que s\'extrauran les parts que es desitgi que quedin blanques a l\'estampa. El segon pas important \xc3\xa9s l\'entintat. Normalment es comen\xc3\xa7a per estendre tinta greixosa sobre una superf\xc3\xadcie plana, com ara un vidre, amb un corr\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 anomenat roleu. El corr\xc3\xb3 serveix per entintar la matriu de fusta en les seves parts elevades, el dibuix. Finalment es disposa la matriu entintada en una premsa o en un t\xc3\xb2rcul, es col\xc2\xb7loca un paper al damunt, es realitza la pressi\xc3\xb3 adient i s\'obt\xc3\xa9 l\'estampa. L\'entintat tamb\xc3\xa9 es pot realitzar de forma manual amb una cullera o el mateix roleu. L\'exemplar impr\xc3\xa8s es retira aixecant amb compte un cant\xc3\xb3 del paper i separant-lo de la matriu. Quan es tracta de xilografies en color, s\'utilitzen matrius diferents, una per a cada color.\n_START_SECTION_\nGravat a fibra o fil\n_START_PARAGRAPH_\nEl gravat a fil \xc3\xa9s aquell que es realitza en la direcci\xc3\xb3 de les betes de la fusta, tasca que normalment es realitza amb g\xc3\xbabies. Es considera el m\xc3\xa8tode m\xc3\xa9s antic de gravat i ha estat la t\xc3\xa8cnica b\xc3\xa0sica del gravat en relleu durant segles._NEWLINE_Tradicionalment s\'utilitzen m\xc3\xa9s les fustes de fruiters, com el cirerer o la perera; el roure t\xc3\xa9 una fusta massa dura per a ser tallada. El segle XX, els artistes han preferit fustes m\xc3\xa9s toves, com el pi. Primer s\'allisa la superf\xc3\xadcie i despr\xc3\xa9s s\'endureix tractant-la amb una laca, que la fa m\xc3\xa9s resistent a la pressi\xc3\xb3 del t\xc3\xb2rcul i facilita el tallat de dibuixos molt marcats. L\'artista pot fer la seva composici\xc3\xb3 pintant o dibuixant en la superf\xc3\xadcie; despr\xc3\xa9s, es buida la fusta a ambd\xc3\xb3s costats de les l\xc3\xadnies marcades, perqu\xc3\xa8 el contorn de la imatge sobresurti de la superf\xc3\xadcie del tac.\n_START_SECTION_\nGravat a contrafibra o  contrafil\n_START_PARAGRAPH_\nPer a realitzar un gravat a contrafil, l\'artista empra sobretot el bur\xc3\xad, amb el qual grava la imatge a la testa, en direcci\xc3\xb3 transversal._NEWLINE_Aquesta modalitat s\'utilitzava sobretot per a il\xc2\xb7lustrar revistes i llibres. S\'acostuma a emprar la fusta de boix, encara que tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n adients les de cirerer i perera. La superf\xc3\xadcie d\'aquestes fustes \xc3\xa9s dura per naturalesa, el que permet a l\'artista crear imatges de gran detall amb l\xc3\xadnies fines. Variant els espais entre les l\xc3\xadnies gravades, l\'artista pot crear els subtils efectes tonals que s\xc3\xb3n propis d\'aquesta t\xc3\xa8cnica. S\'aplica amb compte una tinta espessa sobre la superf\xc3\xadcie, de manera que no penetri en les l\xc3\xadnies gravades. Se situa sobre la matriu un full de paper, prim i suau, i es procedeix a la impressi\xc3\xb3, b\xc3\xa9 a m\xc3\xa0 o fent passar la matriu i el paper pel t\xc3\xb2rcul.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDes del segle\xc2\xa0vii, es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia de l\'estampaci\xc3\xb3 de teixits i targetes de paper amb aquesta t\xc3\xa8cnica a la Xina. Va suposar la mecanitzaci\xc3\xb3 del proc\xc3\xa9s d\'impressi\xc3\xb3. El primer llibre il\xc2\xb7lustrat que es conserva \xc3\xa9s el Sutra del Diamant, obra de Wang Chich. \xc3\x89s una obra que data del 868 i \xc3\xa9s considerat com un dels llibres m\xc3\xa9s sagrats del budisme. L\'artes\xc3\xa0 Pi Sheng realitz\xc3\xa0 impressions amb tipus m\xc3\xb2bils entre el 1041 i el 1048, per\xc3\xb2 ser\xc3\xa0 a Occident on la impremta s\'imposar\xc3\xa0._NEWLINE_La xilografia es va introduir a l\'edat mitjana a Occident. Les primeres impressions daten del segle XIII, i es creu que es tractaria de naips. Les primeres xilografies que es conserven s\xc3\xb3n estampes religioses: una Verge i el nen Jes\xc3\xbas del 1418 al Museu de Brussel\xc2\xb7les, a Alemanya es conserva un Sant Crist\xc3\xb2fol del 1423._NEWLINE_En els primers anys apareixen els anomenats llibres xilogr\xc3\xa0fics, de vint a quaranta p\xc3\xa0gines, amb textos breus i imatges destacades, com les b\xc3\xadblies per a pobres, on el cristianisme aprofita la nova t\xc3\xa8cnica per a acompanyar els seus missatges amb il\xc2\xb7lustracions. Amb l\'adveniment de la impremta, la xilografia queda relegada a les il\xc2\xb7lustracions. En finalitzar el segle XV la xilografia perd for\xc3\xa7a davant la calcografia, que \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s precisa._NEWLINE_A finals del segle XVIII, Thomas Bewick inventa la xilografia a testa. La fusta tallada a contra fibra resulta molt resistent. S\'aconsegueixen resultats de gran qualitat emprant el bur\xc3\xad, instrument que s\'usava en el gravat calcogr\xc3\xa0fic._NEWLINE_Avui dia, el seu \xc3\xbas \xc3\xa9s nul com a t\xc3\xa8cnica industrial, perqu\xc3\xa8 ja existeixen les t\xc3\xa8cniques d\'estampaci\xc3\xb3 fotomec\xc3\xa0niques. Malgrat aix\xc3\xb2 se segueix utilitzant artesanalment.\n_START_SECTION_\nLlibre xilogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nEntre les mostres m\xc3\xa9s destacades de llibres xilogr\xc3\xa0fics europeus es troba l\'Apocalipsi, editat als Pa\xc3\xafsos Baixos i Alemanya a mitjan segle XV, i la B\xc3\xadblia pauperum (B\xc3\xadblia per a pobres) o l\'Ars Moriendi (L\'art de morir), incunables editats a finals del segle XV a Alemanya. Als or\xc3\xadgens de la impremta certs llibres que requerien gran tiratge es gravaven plana a plana en planxes de fusta mitjan\xc3\xa7ant procediments xilogr\xc3\xa0fics; s\xc3\xb3n les edicions dites tabel\xc2\xb7l\xc3\xa0ries: a la Unitat Gr\xc3\xa0fica de la Biblioteca de Catalunya es conserven algunes matrius de fusta, rar\xc3\xadssimes, de llibres d\'aquest tipus ._NEWLINE_Els llibres xilogr\xc3\xa0fics acostumaven a ser m\xc3\xa9s pict\xc3\xb2rics que textuals. Es realitzaven en menys temps que els llibres pintats a m\xc3\xa0 tradicionals, per\xc3\xb2 el proc\xc3\xa9s de producci\xc3\xb3 seguia sent labori\xc3\xb3s i nom\xc3\xa9s resultava satisfactori en el cas de llibres breus i molt sol\xc2\xb7licitats. Amb l\'increment de l\'inter\xc3\xa8s pel saber i per la literatura al Renaixement, es va produir una demanda de llibres de text m\xc3\xa9s densos. L\'\xc3\xbanica manera de produir aquests llibres amb rapidesa i d\'una forma relativament barata era emprant els tipus que comporta l\'aparici\xc3\xb3 dels llibres tipogr\xc3\xa0fics. Cap al 1500 aquest m\xc3\xa8tode havia desbancat gaireb\xc3\xa9 totalment al llibre xilogr\xc3\xa0fic._NEWLINE_Cal fer esment dels goigs, composicions po\xc3\xa8tiques de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pol\xc3\xadtic o burlesc. Primer s\'imprimien en fulls separats, i amb el temps s\'editaren llibres, la part gr\xc3\xa0fica dels quals acostumaven a ser xilografies al boix. De gran tradici\xc3\xb3 als Pa\xc3\xafsos Catalans, han esdevingut eina de la normalitzaci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica.\n_START_SECTION_\nFons de matrius xilogr\xc3\xa0fiques\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xad com les matrius calcogr\xc3\xa0fiques han estat objecte arreu de cura i conservaci\xc3\xb3, els fons de matrius xilogr\xc3\xa0fiques foren molt m\xc3\xa9s descuidats, de manera que sovint s\'han perdut. Als Pa\xc3\xafsos catalans s\'han conservat importants col\xc2\xb7leccions de fustes per gravar a la Biblioteca de Catalunya (Pere Abadal, Joan Jolis, Torras, etc.), Museu d\'Art de Girona (Bro, Oliva, Carreras), Mallorca (Guasp), Museu de Belles Arts Sant Pius V de Val\xc3\xa8ncia (Talamantes).'