b"\n_START_ARTICLE_\nFarga catalana\n_START_SECTION_\nMenerons, carboners i traginers\n_START_PARAGRAPH_\nPer a obtenir ferro eren necessaris diversos elements imprescindibles; en primer lloc, jaciments de minerals de ferro o meners, i segonament grans extensions de boscos per a obtenir carb\xc3\xb3 vegetal i aigua abundant per tal de moure els ginys de les fargues: les trompes i les rodes hidr\xc3\xa0uliques. L'activitat econ\xc3\xb2mica que es desenvolupava entorn d'una sola farga era ingent. Al llarg del segle XVIII ocupava una vuitantena de persones, entre fargaires, menerons, carboners i traginers, sense comptar els manufacturers de la vila, als quals es prove\xc3\xafa el ferro fargat i estirat per a transformar-lo en claus, armes, serralleria, eines del camp, etc. Aquests, al seu torn contractaven els traginers per a vendre llurs productes arreu.\n_START_SECTION_\nLa farga\n_START_PARAGRAPH_\nEls elements claus d'una farga catalana eren les trompes que proporcionaven aire, el forn on es redu\xc3\xafa la mena i el martinet de fargar. Aquests elements, sumats al procediment per a l'obtenci\xc3\xb3 del ferro en el forn, varen aconseguir un producte d'una qualitat insuperable reconeguda a tot el m\xc3\xb3n com a procediment catal\xc3\xa0 o ferro de farga catalana._NEWLINE_Totes les fargues disposaven d'un martinet de fargar i quasi totes d'un altre martinet, el d'estirar. El primer servia per expulsar les esc\xc3\xb2ries del masser en sortir del forn i compactar-lo per despr\xc3\xa9s dividir-lo mitjan\xc3\xa7ant talls en formes de lingots: massoques i massoquetes. El segon es feia servir per estirar els lingots fargats, escalfats al roig en la fornal i estirar-los a cops de mall fins a obtenir diferents tipus de barres de ferro.\n_START_SECTION_\nDel ferro a la manufactura. Ferrers, clavetaires i armers\n_START_PARAGRAPH_\nEl ferrer elaborava formes de ferro a voluntat mitjan\xc3\xa7ant la forja: escalfament de la pe\xc3\xa7a de ferro a treballar per poder modelar-la a cops de martell. Tamb\xc3\xa9 practicava la soldadura: posant roents dues peces met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques que, posades en contacte per les cares a unir, s'hi donava un seguit de martellades fins que s'aconseguia una soldadura perfecta. El ferrer tamb\xc3\xa9 modificava les propietats de l'acer provinent de la farga catalana. Mitjan\xc3\xa7ant el tremp, que consisteix a escalfar la pe\xc3\xa7a a la fornal superant els 700\xc2\xa0\xc2\xb0C per sobtadament, submergir-la a l'aigua, s'aconsegueix un canvi de duresa en l'acer. El tremp s'aplicava al tall de les eines. La pe\xc3\xa7a emblem\xc3\xa0tica del ferrer era l'enclusa; all\xc3\xa0 s'hi forjava i se soldava. A la fornal, s'hi escalfaven les peces a manufacturar mitjan\xc3\xa7ant la combusti\xc3\xb3 de carb\xc3\xb3 vegetal atiat per l'aire subministrat per manxes manuals._NEWLINE_Degut a l'augment de les comandes de claus, la seva producci\xc3\xb3 es va anar especialitzant de manera que les \xc3\xbaniques persones dedicades exclusivament a fer-ne van ser els clavetaires. Un taller de claus o botiga, com en deien a Ripoll, podia produir a finals del XVIII en un mes entre 50.000 i 60.000 claus de diferents classes i mides._NEWLINE_A la vila de Ripoll, des de l'\xc3\xa8poca medieval es forjaven tot tipus d'eines pel camp i armes com destrals, espases, punyals, puntes de fletxes o ballestes. La fabricaci\xc3\xb3 d'armes de foc entra en escena durant el segle XVI i creix de la mateixa manera que tot el sector metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic de la comarca i de la vila de Ripoll durant els segles XVII i XVIII. La producci\xc3\xb3 de tota classe d'armes per abastir el mercat era espectacular: l'any 1770 hi ha registrada una comanda de 6.000 pistoles; el 1771, 8.000 fusells; el 1772, 4.000 escopetes i 8.000 fusells, tots destinats als ex\xc3\xa8rcits; a part s'hi ha d'afegir els enc\xc3\xa0rrecs de particulars.\n_START_SECTION_\nLa singularitat de la farga catalana: les trompes\n_START_PARAGRAPH_\nLa farga catalana va anar incorporant un seguit de millores que van repercutir en el proc\xc3\xa9s de reducci\xc3\xb3 del ferro i en la seva qualitat. La principal aportaci\xc3\xb3 va ser la substituci\xc3\xb3 de les manxes de cuir per insuflar aire al forn per les trompes d'aigua. La trompa d'aigua \xc3\xa9s un enginy\xc3\xb3s artefacte utilitzat a It\xc3\xa0lia des de l'any 1640 que es va difondre pels Pirineus a finals del segle XVII. Aquest canvi innovador va aportar un flux d'aire constant i una pressi\xc3\xb3 per la sortida de la tovera regulable, aix\xc3\xad com un percentatge d'humitat en l'aire expulsat per la tovera que ajudava a esponjar la mena. Una altra millora va ser, a mitjan segle XVIII, un man\xc3\xb2metre al tub de sortida de la caixa de vents per regular la pressi\xc3\xb3 amb exactitud. Un altre factor, sense datar i que va contribuir a la millora de l'obtenci\xc3\xb3 de ferro, va ser un nou sistema de construcci\xc3\xb3 de les parets interiors del forn, \xc3\xa9s a dir, en el gresol, substituint els carreus relligats amb cal\xc3\xa7 per planxes de ferro a l'ore, al lleteriol i a les porgues i peces cer\xc3\xa0miques a la part de la cava.\n_START_SECTION_\nEls treballadors de la farga catalana\n_START_PARAGRAPH_\nA una farga catalana, al segle XVIII, hi treballaven normalment unes deu persones, vuit s'encarregaven del proc\xc3\xa9s metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic i les dues restants dels contactes externs. El fargaire o mestre fargador i el seu ajudant constru\xc3\xafen el forn segons els seus criteris i en feien el seu manteniment. S'encarregaven del bon funcionament de les trompes d'aigua i del bon estat de la tovera. Tamb\xc3\xa9 controlaven les quantitats de carb\xc3\xb3, de mena i de grillada, que s'abocaven al forn i de la qualitat del ferro que es volia aconseguir. Conjuntament amb el maller extreien el masser del forn i el giravoltaven sota el mall del martinet per expulsar la resta d'esc\xc3\xb2ria._NEWLINE_El maller i el seu ajudant s'encarregaven de la part mec\xc3\xa0nica de la roda hidr\xc3\xa0ulica i del martinet, del mall i de l'enclusa, i d'ajudar a remoure el masser sota el mall; conjuntament amb el fargaire i el seu ajudant, controlava el ritme dels cops de mall mitjan\xc3\xa7ant la comporta de la roda hidr\xc3\xa0ulica. Finalitzada l'extracci\xc3\xb3 de les esc\xc3\xb2ries del masser, s'encarregaven de tallar-lo en quatre parts anomenades massoquetes. El picamener es feia c\xc3\xa0rrec de trossejar la mena a cops de mall o de martell per despr\xc3\xa9s fer-ne dues parts, la grillada i la mena. Si la mena que arribava a la farga era massa compacta, la posava al foc per despr\xc3\xa9s deixar-la reposar un temps a la intemp\xc3\xa8rie perqu\xc3\xa8 s'hidrat\xc3\xa9s i es torn\xc3\xa9s porosa._NEWLINE_Dos foguers, amb els seus respectius ajudants, s'ocupaven de tot el procediment de reducci\xc3\xb3 que es duia a terme al forn, aix\xc3\xad com de mantenir al roig el foc de la fornal per conservar escalfades les massoques i les massoquetes._NEWLINE_El personal extern estava format per l'administrador i l'encarregat. L'administrador s'encarregava de la part comercial i econ\xc3\xb2mica; treballava pel propietari arrendador de la farga o pel fargaire. L'encarregat o ferrer tenia la responsabilitat de l'abastiment del carb\xc3\xb3 i de la mena, aix\xc3\xad com de la distribuci\xc3\xb3 als clients del ferro fargat o estirat.\n_START_SECTION_\nLa crisi de la farga catalana\n_START_PARAGRAPH_\nTot un seguit de circumst\xc3\xa0ncies pol\xc3\xadtiques, econ\xc3\xb2miques i tecnol\xc3\xb2giques van provocar el final de l'estructura productiva i comercial basada en la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia del ferro que s'havia anat consolidant a la comarca del Ripoll\xc3\xa8s durant els segles XVI, XVII i XVIII._NEWLINE_La primera contrarietat va esdevenir l'any 1794 mitjan\xc3\xa7ant un decret del govern espanyol per a la creaci\xc3\xb3 de noves ind\xc3\xbastries d'armes a Oviedo, Trubia, Grado i Mieres, despla\xc3\xa7ant la producci\xc3\xb3 d'armes lluny de l'accessibilitat de l'ex\xc3\xa8rcit revolucionari franc\xc3\xa8s._NEWLINE_La segona escomesa la patiren els clavetaires al comen\xc3\xa7ament del segle XIX amb l'arribada de ferro i claus francesos, suecs i russos als ports de Catalunya amb una qualitat semblant a l'aconseguida al Ripoll\xc3\xa8s i a uns preus massa baixos per poder-hi competir. M\xc3\xa9s tard, la primera guerra carlina i el seu desenlla\xc3\xa7, l'any 1839, deixaren arrasada la totalitat de la vila de Ripoll. Els carlins defensors de l'Antic R\xc3\xa8gim es varen fer forts a Ripoll, Berga i Solsona, on van rebre el suport dels artesans i petits propietaris agr\xc3\xadcoles que volien continuar amb les formes tradicionals de producci\xc3\xb3, i de l'Esgl\xc3\xa9sia que veia perillar els seus privilegis i les seves propietats, mentre que els liberals defensaven, en teoria, els principis de la nova societat burgesa sorgida de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 i dels canvis revolucionaris._NEWLINE_Tots aquests fets varen provocar el trencament definitiu de l'entramat interdependent metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic de la comarca._NEWLINE_Altres factors que van influir en el tancament de les fargues al Ripoll\xc3\xa8s van ser l'escassetat de boscos propers per a carbonar i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, l'encariment del carb\xc3\xb3 vegetal, aix\xc3\xad com la falta d'inversions per millorar les deficients xarxes de comunicaci\xc3\xb3 amb les grans ciutats._NEWLINE_Malgrat que la producci\xc3\xb3 de ferro a la comarca del Ripoll\xc3\xa8s es va quasi aturar pels motius ja esmentats, a la resta de Catalunya se segu\xc3\xad utilitzant el m\xc3\xa8tode catal\xc3\xa0 per a l'obtenci\xc3\xb3 de ferro o acer. Les fargues varen continuar subsistint al llarg del segle XIX gr\xc3\xa0cies a la qualitat i la puresa del ferro obtingut, molt baix en contingut de f\xc3\xb2sfor i de carboni i cap resta de sofre, com tamb\xc3\xa9 una homogene\xc3\xaftat excepcional, aspectes que el ferro colat d'un alt forn no va poder aconseguir fins a la utilitzaci\xc3\xb3 dels sistemes Bessemer i Martin Siemens."