b"\n_START_ARTICLE_\nLan\xc3\xa7ac (Fenolleda)\n_START_SECTION_\nEl terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal de Lan\xc3\xa7ac, de 5,19 km\xc2\xb2 d'extensi\xc3\xb3, situat a l'interfluvi de l'Agl\xc3\xad i el riu de Maur\xc3\xad, al vessant d'aig\xc3\xbces de l'Agl\xc3\xad. Compr\xc3\xa8n el poble de Lan\xc3\xa7ac, \xc3\xbanic nucli de poblaci\xc3\xb3 del municipi, i limita amb els termes de l'Esquerda (N), Rasigueres (E), Caramany (S) i Centernac (W),. Petites carreteres locals comuniquen amb les poblacions ve\xc3\xafnes i amb les m\xc3\xa9s importants D-619 (de Sant Pau de Fenollet a Prada) o D-117 (de Sant Pau a Estagell).\n_START_SECTION_\nEl Poble\n_START_PARAGRAPH_\nLan\xc3\xa7ac es troba a 285 m d'altitud, a la dreta de la ribera de Lo Boissar o Rec Grand, sota el gran roc de Lan\xc3\xa7at, calcari, que es destaca en el paisatge. El formen un petit grup de cases centrades per l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Just (esmentada des del 1017; eccl. S. Justi de Alansacho el 1356), la qual, malgrat la seva subjecci\xc3\xb3 a l'ef\xc3\xadmer bisbat de Besal\xc3\xba, form\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s part de l'ardiaconat de Fenollet i depengu\xc3\xa9 per tant de la di\xc3\xb2cesi de Narbona i -des de 1318- al bisbat d'Alet. Al roc de Lan\xc3\xa7ac hi ha vestigis d'una torre de defensa medieval dita la torre de Lan\xc3\xa7ac.\n_START_SECTION_\nEl territori\n_START_PARAGRAPH_\nEl sector m\xc3\xa9s alter\xc3\xb3s del territori \xc3\xa9s el gran Roc de Lan\xc3\xa7ac (500 m), que domina el poble pel SW, fragment residual de cobertora calc\xc3\xa0ria del secundari que domina els lloms gran\xc3\xadtics primaris de l'antic mass\xc3\xads hercini\xc3\xa0 dels Pirineus en el qual s'inclou el terme (mass\xc3\xads de l'Agl\xc3\xad). Leix del territori \xc3\xa9s el Rec Grand, afluent de l'Agl\xc3\xad que neix a la propera serra de l'Esquerda i desaigua a l'Agl\xc3\xad prop de Rasigueres, despr\xc3\xa9s de travessar el municipi en direcci\xc3\xb3 NW-SE. A la banda N, el terme s'al\xc3\xa7a fins a 387 m. El bosc (alzinars) ocupa sobretot la banda de llevant (boscs de Lo Cabrid\xc3\xb3 i de Los Lhobats).\n_START_SECTION_\nL'agricultura\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie agr\xc3\xadcola es limita a 135 ha (en unes 16 explotacions) dedicades b\xc3\xa0sicament a la vinya (129 ha, de les quals 127 amb denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada i un parell d'altres vins); els altres conreus s\xc3\xb3n minsos i no hi ha cens ramader; tanmateix es nota un augment de la superf\xc3\xadcie de les explotacions per artigament de landes o per compra de terrasses ve\xc3\xafnes. S\xc3\xb3n importants els jaciments de feldespat a diversos indrets del terme en activitat; hi ha una cooperativa vin\xc3\xadcola amb una capacitat inferior als 10.000 hl.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc (villa Olonzach) formava part, el 1017, de la dotaci\xc3\xb3 del bisbat de Besal\xc3\xba, creat a instancies del comte Bernat Tallaferro, comte de Besal\xc3\xba, el qual, en el seu testament (divulgat el 1021), deixava <<la seva filla Adelaida, amb l'alou de Lan\xc3\xa7ac (Olokag in comitatu Feniolotense)>> al monestir de Sant Pau, llevat de la parr\xc3\xb2quia, que restava dependent de l'esgl\xc3\xa9sia de Besal\xc3\xba. Al segle XII, els vescomtes de Fenollet cobraven, per\xc3\xb2, diverses rendes sobre Sant Pau i els seus dominis, entre els quals un dret d'alberga a Lan\xc3\xa7ac (villa de lanciano), que el vescomte Arnau I de Fenollet abol\xc3\xad en el seu testament de 1173. La fam\xc3\xadlia del Viver-Lan\xc3\xa7ac tenia la senyoria del lloc els segles XVII i XVIII. En els censos antics no figura el lloc (que depenia parroquialment de Centernac).\n_START_SECTION_\nCant\xc3\xb3 n.\xc2\xba 15\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, juntament amb les viles catalanes d'Estagell, Ribesaltes i Salses i les occitanes de Sant Pau de Fenollet i Sorni\xc3\xa0 i la Tor de Fran\xc3\xa7a, a m\xc3\xa9s dels pobles catalans d'Arbo\xc3\xa7ols i Tarerac, de la comarca del Conflent, i les Cases de Pena, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Montner, \xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, Talte\xc3\xbcll i Vingrau, de la del Rossell\xc3\xb3, i dels occitans d'Ansiny\xc3\xa0, Bellestar, Camposs\xc3\xad, Caramany, Cassanyes, Caudiers de Fenollet, Centernac, l'Esquerda, Felluns, Fenollet, Fossa, Maur\xc3\xad, Pesill\xc3\xa0 de Conflent, Planeses, Prats de Sorni\xc3\xa0, Prunyanes, Rasigueres, Rebollet, Sant Mart\xc3\xad de Fenollet, Trevillac, Trill\xc3\xa0, Vir\xc3\xa0 i el Viver forma part del cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 15, de la Vall de l'Agl\xc3\xad (nou agrupament de municipis fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015), amb capitalitat a Ribesaltes.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nLan\xc3\xa7ac, el 1762 figura amb nomes 3 focs i el 1789 amb 9 focs. El 1818 va pujar a 71 habitants i s'ha mantingut amb alts i baixos des de d'aleshores, generalment per sota dels 100 h; 68 el 1861, 96 el 1896, 106 el 1926, 129 el 1954, 95 el 1962, 117 el 1968, 86 el 1975, i aix\xc3\xad m\xc3\xa9s o menys fins l'\xc3\xbaltim cens de 2015, amb 97 h. les fluctuacions s\xc3\xb3n causades, essencialment, per la m\xc3\xa0 d'obra de les pedreres."