b'\n_START_ARTICLE_\nEsclavatge a \xc3\x80frica\n_START_SECTION_\nFormes d\'esclavitud\n_START_PARAGRAPH_\nHan existit arreu d\'\xc3\x80frica m\xc3\xbaltiples formes d\'esclavitud i servitud durant la hist\xc3\xb2ria, i es forma per les pr\xc3\xa0ctiques ind\xc3\xadgenes d\'esclavitud, aix\xc3\xad com la instituci\xc3\xb3 romana de l\'esclavitud (i les posteriors esclavitud en el cristianisme, esclavitud en l\'islamisme, i, finalment, el comer\xc3\xa7 atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus). L\'esclavitud va existir en parts d\'\xc3\x80frica (igual que a la resta del m\xc3\xb3n) i era una part de l\'estructura econ\xc3\xb2mica d\'algunes societats durant molts segles, encara que l\'extensi\xc3\xb3 variava. Ibn Battuta, que va visitar l\'antic regne de Mali a mitjans del segle XIV, relata que els habitants locals competien entre si en el nombre d\'esclaus i servents que tenien, i li donaren a ell mateix un noi esclau com a "regal de l\'hospitalitat." A l\'\xc3\x80frica subsahariana les relacions d\'esclavitud eren sovint complexes, amb drets i llibertats donades a persones sotmeses a esclavitud i restriccions a la venda i comer\xc3\xa7 per part dels seus amos. Moltes comunitats tenien jerarquies entre els diferents tipus d\'esclaus: per exemple, diferenciant entre aquells que havien nascut en esclavitud i els que havien estat capturats en la guerra._NEWLINE_L\'esclavitud en les cultures africanes en general era m\xc3\xa9s com a servitud laboral, encara que en certes parts de l\'\xc3\x80frica subsahariana, els esclaus van ser utilitzats per a sacrificis humans en rituals anuals, com els rituals practicats pels habitants de Dahomey. Sovint els esclaus no eren propietat personal d\'altres homes, ni eren esclaus de manera vital\xc3\xadcia._NEWLINE_Les formes d\'esclavitud a \xc3\x80frica estaven estretament relacionats amb les estructures de parentiu. En moltes comunitats africanes, on no podia tenir terra en propietat, es va utilitzar l\'esclavitzaci\xc3\xb3 humana com un mitj\xc3\xa0 per augmentar la influ\xc3\xa8ncia d\'una persona i ampliar les seves connexions. Aix\xc3\xb2 va fer dels esclaus una part permanent del llinatge de l\'amo i els fills dels esclaus podien quedar estretament relacionats amb els lla\xc3\xa7os familiars m\xc3\xa9s grans. Els fills d\'esclaus nascuts en les fam\xc3\xadlies podrien integrar-se al grup de parentiu de l\'amo i assolir posicions destacades dins de la societat, fins i tot fins al nivell de l\'amo en alguns casos. No obstant aix\xc3\xb2, l\'estigma sovint s\'hi va mantenir i podria haver separacions estrictes entre els membres esclaus d\'un grup de parentiu i els emparentats amb l\'amo.\n_START_SECTION_\nEsclavitud en propietat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esclavitud en propietat \xc3\xa9s una relaci\xc3\xb3 de servitud espec\xc3\xadfica on l\'esclau \xc3\xa9s tractat com a propietat de l\'amo. Com a tal, el propietari \xc3\xa9s lliure de vendre, comerciar, o tractar l\'esclau com ho faria amb altres propietats, i els fills dels esclaus sovint es mantenen com a propietat de l\'amo. Hi ha evid\xc3\xa8ncia una llarga hist\xc3\xb2ria de l\'esclavitud a la vall del riu Nil i al nord d\'\xc3\x80frica, per\xc3\xb2 l\'evid\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s incompleta sobre l\'abast i les pr\xc3\xa0ctiques d\'esclavitud en gran part de la resta del continent abans dels registres escrits pels comerciants \xc3\xa0rabs o europeus.\n_START_SECTION_\nServei dom\xc3\xa8stic\n_START_PARAGRAPH_\nMoltes relacions d\'esclaus a \xc3\x80frica van girar al voltant de l\'esclavitud dom\xc3\xa8stica, on els esclaus treballaven principalment a la casa de l\'amo, per\xc3\xb2 conservaven algunes llibertats. Els esclaus dom\xc3\xa8stics podrien ser considerats com a part de la casa de l\'amo, no es podien vendre a altres sense una causa extrema. Els esclaus podien ser propietaris dels beneficis del seu treball (ja sigui en terra o en productes), i podien casar-se i passar la terra als seus fills en molts casos.\n_START_SECTION_\nPenyora\n_START_PARAGRAPH_\nLa penyora o esclavatge per deutes, implicava l\'\xc3\xbas de persones com a fian\xc3\xa7a per assegurar el pagament del deute. El treball esclau \xc3\xa9s realitzat pel deutor o un pareant del deutor (en general un nen). la penyora era una forma comuna de garantia a l\'\xc3\x80frica occidental. Es tractava de la cessi\xc3\xb3 d\'una persona, o d\'un membre de la fam\xc3\xadlia d\'aquesta persona, per donar servei a una altra persona que li proporcioni cr\xc3\xa8dit. La penyora es relaciona, encara que de manera diferent, a l\'esclavitud en la majoria de les conceptualitzacions, perqu\xc3\xa8 l\'acord podria incloure limitacions, termes espec\xc3\xadfics del servei a prestar i perqu\xc3\xa8 els lla\xc3\xa7os de parentiu protegirien la persona de ser venut com a esclau. La penyora era era una pr\xc3\xa0ctica comuna a tot l\'\xc3\x80frica occidental abans del contacte amb els europeus, incloent entre els \xc3\xa0kans, ewes, gameis, iorubes i edos (en formes modificades, tamb\xc3\xa9 existia entre els efiks, igbos, ijaws i fons).\n_START_SECTION_\nEsclavitud militar\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esclavitud militar consistia en l\'adquisici\xc3\xb3 i formaci\xc3\xb3 d\'unitats militars reclutades que conservarien la identitat dels soldats esclaus, fins i tot despr\xc3\xa9s del seu servei. Els grups de soldats esclaus serien administrats per una patr\xc3\xb3, que podria ser el cap d\'un govern o un senyor de la guerra independent, i que enviaria a les seves tropes a la recerca de diners i dels seus propis interessos pol\xc3\xadtics._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 va ser m\xc3\xa9s significatiu a la vall del Nil (principalment al Sudan i Uganda), amb unitats militars d\'esclaus organitzats per diverses autoritats isl\xc3\xa0miques, amb amb els caps militars d\'\xc3\x80frica Occidental. Les unitats militars al Sudan es va formar en la d\xc3\xa8cada de 1800 a trav\xc3\xa9s d\'incursions militars a gran escala a la zona que es troba actualment els pa\xc3\xafsos del Sudan i Sudan del Sud.\n_START_SECTION_\nEsclaus per sacrificar\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que les evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques no estan clares en el tema abans del contacte europeu, a les societats que practicaven sacrificis humans, les v\xc3\xadctimes solien ser els esclaus.\n_START_SECTION_\nComer\xc3\xa7 local d\'esclaus\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes nacions com els aixanti de l\'actual Ghana i els iorubes de l\'actual Nig\xc3\xa8ria estaven involucrats en el tr\xc3\xa0fic d\'esclaus. Grups com la imbangala d\'Angola i els nyamwezis de Tanz\xc3\xa0nia servirien com a intermediaris o bandes itinerants, fent la guerra als wstats africans per capturar gent per a l\'exportaci\xc3\xb3 com a esclaus. Els historiadors John Thornton i Linda Heywood han proporcionat una estimaci\xc3\xb3 que dels africans capturats i venuts als europeus al voltant del 90% van ser enviats al comer\xc3\xa7 d\'esclaus a l\'Atl\xc3\xa0ntic. Henry Louis Gates, catedr\xc3\xa0tic d\'estudis africans i afroamericans de Harvard, ha declarat que "sense aliances comercials complexes entre les elits africanes i els comerciants europeus i els agents comercials, el comer\xc3\xa7 d\'esclaus al Nou M\xc3\xb3n hauria estat impossible, almenys en l\'escala que ha esdevingut."\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa0ctiques d\'esclavitud a \xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nCom la majoria d\'altres regions del m\xc3\xb3n, l\'esclavitud i el treball for\xc3\xa7\xc3\xb3s han existit en molts regnes i societats d\'\xc3\x80frica durant milers d\'anys.No hi ha disponibles evid\xc3\xa8ncies concretes sobre l\'esclavitud o la pol\xc3\xadtica i institucions econ\xc3\xb2miques de l\'esclavitud abans del contacte amb la tracta d\'esclaus \xc3\xa0rab o atl\xc3\xa0ntic. Els primers informes europeus de l\'esclavitud arreu d\'\xc3\x80frica en la d\xc3\xa8cada de 1600 no s\xc3\xb3n fiables perqu\xc3\xa8 sovint barregen diverses formes de servitud amb l\'esclavitud. Les relacions complexes i proves d\'hist\xc3\xb2ries orals sovint descriuen incorrectament moltes formes de servitud o estatus socials com a esclavitud, fins i tot quan les pr\xc3\xa0ctiques no segueixen les conceptualitzacions d\'esclavitud a altres regions del m\xc3\xb3n._NEWLINE_La millor evid\xc3\xa8ncia de les pr\xc3\xa0ctiques d\'esclavitud a l\'\xc3\x80frica provenen dels regnes principals, particularment al llarg de la costa, i hi ha poca evid\xc3\xa8ncia de pr\xc3\xa0ctiques d\'esclavitud generalitzada en les societats sense estat. El tr\xc3\xa0fic d\'esclaus era m\xc3\xa9s secundari que les altres relacions comercials; tanmateix hi ha evid\xc3\xa8ncia d\'una ruta de tr\xc3\xa0fic d\'esclaus a trav\xc3\xa9s del S\xc3\xa0hara de l\'\xc3\xa8poca romana que va persistir a la zona despr\xc3\xa9s de la caiguda de l\'imperi rom\xc3\xa0. Nogensmenys, les estructures de parentiu i els drets previstos per als esclaus (excepte els capturats en guerra) sembla haver limitat l\'abast del tr\xc3\xa0fic d\'esclaus abans de l\'inici del tr\xc3\xa0fic \xc3\xa0rab d\'esclaus i el comer\xc3\xa7 atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80frica Central\n_START_PARAGRAPH_\nLa tradici\xc3\xb3 oral relata l\'esclavitud existent al regne del Congo en el moment de la seva constituci\xc3\xb3 amb Lukeni lua Nimi esclavitzant als Mwene Kabunga que havien conquistat per establir el regne. Els primers escrits portuguesos mostren que el Regne tenia l\'esclavitud abans del contacte, per\xc3\xb2 que eren captius de guerra, principalment del regne de Ndongo.\n_START_SECTION_\nGrans llacs d\'\xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim de la regi\xc3\xb3 oriental dels Grans Llacs d\'\xc3\x80frica a P\xc3\xa8rsia, la Xina i l\'\xc3\x8dndia durant el I mil\xc2\xb7lenni dC, els esclaus s\'esmenten com un producte d\'import\xc3\xa0ncia secund\xc3\xa0ria per l\'or i ivori. Quan s\'ha esmentat, la tracta d\'esclaus sembla ser de petita escala i majorit\xc3\xa0riament impliquen incursions per capturar esclaus dones i nens al llarg de les illes de Kilwa Kisiwani, Madagascar i Pemba. Els historiadors Campbell i Alpers sostenen que hi va haver una gran quantitat de diferents categories de treball a l\'\xc3\x80frica Oriental, i que la distinci\xc3\xb3 entre individus esclaus i lliures no era particularment rellevant en la majoria de les societats. Tanmateix amb l\'augment del comer\xc3\xa7 internacional al segle XVIII i XIX el sud-est d\'\xc3\x80frica va comen\xc3\xa7ar a participar de manera significativa en el comer\xc3\xa7 d\'esclaus a l\'Atl\xc3\xa0ntic; per exemple, amb la signatura pel rei de l\'illa de Kilwa d\'un tractat amb un comerciant franc\xc3\xa8s a 1776 per al lliurament de 1.000 esclaus per any._NEWLINE_Gaireb\xc3\xa9 al mateix temps, els comerciants d\'Oman, \xc3\x8dndia, i el sud-est d\'\xc3\x80frica van iniciar l\'establiment de plantacions al llarg de les costes i a les illes, Proporcionar treballadors a aquestes plantacions, capturar esclaus i la tinen\xc3\xa7a d\'esclaus va fer cada vegada m\xc3\xa9s important la regi\xc3\xb3 i els comerciants d\'esclaus de la regi\xc3\xb3 (m\xc3\xa9s notablement Tippu Tip) van arribar a ser importants en l\'ambient pol\xc3\xadtic de la regi\xc3\xb3. El comer\xc3\xa7 del sud-est d\'\xc3\x80frica va assolir el seu apogeu en les primeres d\xc3\xa8cades del 1800 amb un m\xc3\xa0xim de 30.000 esclaus venuts per any. Tanmateix l\'esclavitud mai va esdevenir una part important de les economies nacionals, excepte al sultanat de Zanz\xc3\xadbar, on es van mantenir les plantacions i l\'esclavitud agr\xc3\xadcola. L\'autor i historiador Timothy Insoll va escriure: "Les xifres registren l\'exportaci\xc3\xb3 de 718.000 esclaus de la costa swahili durant el segle XIX, i la retenci\xc3\xb3 de 769.000 a la costa."_NEWLINE_A la Regi\xc3\xb3 dels Grans Llacs d\'\xc3\x80frica (al voltant de l\'actual Uganda), l\'evid\xc3\xa8ncia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica mostra l\'exist\xc3\xa8ncia de l\'esclavitud a trav\xc3\xa9s de la captura de la guerra, el comer\xc3\xa7 i la penyora durant centenars d\'anys; no obstant aix\xc3\xb2, aquestes formes, en particular la penyora, semblen haver augmentat significativament en els segles XVIII i XIX.\n_START_SECTION_\nTransformacions de l\'esclavatge a \xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nLes relacions d\'esclavatge a l\'\xc3\x80frica han estat transformades a trav\xc3\xa9s de tres processos a gran escala: el comer\xc3\xa7 \xc3\xa0rab d\'esclaus, el comer\xc3\xa7 atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus, i les pol\xc3\xadtiques d\'emancipaci\xc3\xb3 d\'esclaus i els moviments en el segle XIX i XX. Cadascun d\'aquests processos ha alterat significativament les formes, el nivell i l\'economia de l\'esclavitud a \xc3\x80frica._NEWLINE_Les pr\xc3\xa0ctiques d\'esclavtiud a \xc3\x80frica es van utilitzar durant diferents per\xc3\xadodes per justificar determinades formes de comprom\xc3\xads europeu amb els pobles d\'\xc3\x80frica. Els escriptors europeus del segle XVIII van afirmar que l\'esclavitud a \xc3\x80frica era bastant brutal per tal de justificar el comer\xc3\xa7 atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus. Escriptors posteriors van utilitzar arguments similars per justificar la intervenci\xc3\xb3 i l\'eventual colonitzaci\xc3\xb3 per les pot\xc3\xa8ncies europees per posar fi a l\'esclavitud a \xc3\x80frica._NEWLINE_Els africans coneixien la dura esclavitud que esperava als esclaus al Nou M\xc3\xb3n. Moltes elits africanes van visitar Europa en vaixells d\'esclaus seguint els vents dominants a trav\xc3\xa9s del Nou M\xc3\xb3n. Un exemple d\'aix\xc3\xb2 va oc\xc3\xb3rrer quan Manuel Antonio, l\'ambaixador de Kongo al Vatic\xc3\xa0, va anar a Europa el 1604, parant primer a Bahia, Brasil, on se les hi va arreglar per alliberar un pais\xc3\xa0 que havia estat esclavitzat injustament. Els monarques africans tamb\xc3\xa9 van enviar als seus fills per aquestes mateixes rutes d\'esclaus per ser educats a Europa, i milers d\'ex esclaus, finalment, va tornar a instal\xc2\xb7lar-se Lib\xc3\xa8ria i Sierra Leone.\n_START_SECTION_\nDemogr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esclavitud i el comer\xc3\xa7 d\'esclaus van tenir un impacte significatiu en el temany de la poblaci\xc3\xb3 i la distribuci\xc3\xb3 del g\xc3\xa8nere en gran part d\'\xc3\x80frica. L\'impacte exacte d\'aquests canvis demogr\xc3\xa0fics ha estat un tema de debat important. El comer\xc3\xa7 atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus es va dur 70.000 persones per any, principalment de la costa occidental d\'\xc3\x80frica, en el seu punt m\xc3\xa0xim a mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1700. El comer\xc3\xa7 \xc3\xa0rab d\'esclaus va suposar la captura de pobles de l\'interior del continent, que despr\xc3\xa9s van ser enviats a l\'exterior a trav\xc3\xa9s dels ports al Mar Roig i a altres llocs. Es va assolir un m\xc3\xa0xim de 10.000 persones traslladades per any pel 1600. Segons Patrick Manning, el gruix de la poblaci\xc3\xb3 disminu\xc3\xad en gran part de l\'\xc3\x80frica subsahariana com a resultat d\'aquest comer\xc3\xa7 d\'esclaus. Aquesta disminuci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 a tot \xc3\x80frica Occidental entre 1650 i 1850 va ser exacerbat per la prefer\xc3\xa8ncia dels comerciants d\'esclaus pels esclaus masculins. A l\'\xc3\x80frica oriental, la tracta d\'esclaus era multi-direccional i canviava amb el temps. Per satisfer la demanda de treball de baixa categoria, els esclaus zanj capturats a l\'interior sud es venien a trav\xc3\xa9s dels ports a la costa nord, en gran nombre acumulatiu al llarg dels segles, als clients de la vall del Nil, Banya d\'\xc3\x80frica, Pen\xc3\xadnsula Ar\xc3\xa0biga, Golf P\xc3\xa8rsic, \xc3\x8dndia, Extrem Orient i les illes de l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic.\n_START_SECTION_\nExtensi\xc3\xb3 de l\'esclavitud\n_START_PARAGRAPH_\nL\'extensi\xc3\xb3 de l\'esclavitud a \xc3\x80frica i el comer\xc3\xa7 d\'esclaus a altres regions no es coneix amb precisi\xc3\xb3. Encara que el comer\xc3\xa7 d\'esclaus a l\'Atl\xc3\xa0ntic ha estat millor estudiat, les estimacions van de 8 milions de persones a 20 milions. La Trans-Atlantic Slave Trade Database estima que el comer\xc3\xa7 atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus va capturar al voltant de 12,8 milions de persones entre 1450 i 1900. El tr\xc3\xa0fic d\'esclaus a trav\xc3\xa9s del S\xc3\xa0hara i el Mar Roig des del S\xc3\xa0hara, la Banya d\'\xc3\x80frica i \xc3\x80frica oriental, s\'ha estimat en 6,2 milions de persones entre 600 i 1600. Tot i que la taxa es va reduir a \xc3\x80frica Oriental pel 1700, va augmentat des del 1800 i s\'estima en 1,65 milions d\'aquest segle.\n_START_SECTION_\nEl debat sobre l\'efecte demogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nEls efectes demogr\xc3\xa0fics de la tracta d\'esclaus s\xc3\xb3n alguns dels temes m\xc3\xa9s controvertits i debatuts. Walter Rodney va argumentar que l\'exportaci\xc3\xb3 de tanta gent havia estat un desastre demogr\xc3\xa0fic i havia deixat l\'\xc3\x80frica en permanent desavantatge en comparaci\xc3\xb3 amb altres parts del m\xc3\xb3n, i que aix\xc3\xb2 explica en gran manera la continuaci\xc3\xb3 de la pobresa del continent. Ha presentat nombres que mostren que la poblaci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80frica es va estancar durant aquest per\xc3\xadode, mentre que la d\'Europa i \xc3\x80sia va cr\xc3\xa9ixer de manera espectacular. D\'acord amb Rodney totes les altres \xc3\xa0rees de l\'economia es van veure afectades per la tracta d\'esclaus, ja que els millors comerciants van abandonar les ind\xc3\xbastries tradicionals per fer-se esclavistes i els nivells m\xc3\xa9s baixos de la poblaci\xc3\xb3 es van veure afectats per la mateixa esclavitud._NEWLINE_D\'altres han desafiat aquest punt de vista. J. D. Fage va comparar l\'efecte num\xc3\xa8ric al continent en el seu conjunt. David Eltis ha comparat els nombres a la taxa d\'emigraci\xc3\xb3 d\'Europa durant aquest per\xc3\xadode. Nom\xc3\xa9s al segle XIX m\xc3\xa9s de 50 milions de persones van abandonar Europa cap a les Am\xc3\xa8riques, una taxa molt m\xc3\xa9s alta que les preses d\'\xc3\x80frica._NEWLINE_D\'altres, al seu torn va canviat aquesta visi\xc3\xb3. Joseph E. Inikori sost\xc3\xa9 que la hist\xc3\xb2ria de la regi\xc3\xb3 mostra que els efectes eren encara bastant perjudicials. Sost\xc3\xa9 que el model econ\xc3\xb2mic d\'\xc3\x80frica del per\xc3\xadode va ser molt diferent de l\'europeu, i no podia sostenir aquestes p\xc3\xa8rdues de poblaci\xc3\xb3. Les reduccions de poblaci\xc3\xb3 en determinades zones tamb\xc3\xa9 van donar lloc a problemes generalitzats. Inikori tamb\xc3\xa9 assenyala que gaireb\xc3\xa9 immediatament despr\xc3\xa9s de la supressi\xc3\xb3 del tr\xc3\xa0fic d\'esclaus la poblaci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80frica va comen\xc3\xa7ar a augmentar r\xc3\xa0pidament, fins i tot abans de la introducci\xc3\xb3 dels medicaments moderns.\n_START_SECTION_\nEfecte sobre l\'economia de l\'\xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha un llarg debat entre els analistes i acad\xc3\xa8mics sobre els efectes destructius del comer\xc3\xa7 d\'esclaus. Sovint s\'afirma que la tracta d\'esclaus soscav\xc3\xa0 les economies locals i l\'estabilitat pol\xc3\xadtica perqu\xc3\xa8 la for\xc3\xa7a de treball vital dels pobles es van enviar a l\'exterior i que les batudes d\'esclaus i les guerres civils es van convertir en una cosa comuna. Amb el sorgiment d\'un gran comer\xc3\xa7 d\'esclaus, impulsat per les necessitats europees, esclavitzant al seu enemic esdevingu\xc3\xa9 menys una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la guerra i cada vegada m\xc3\xa9s una ra\xc3\xb3 per anar a la guerra. S\'afirma que la tracta d\'esclaus va impedir la formaci\xc3\xb3 de grups \xc3\xa8tnics m\xc3\xa9s grans, provocant faccionalisme \xc3\xa8tnic i el debilitament de la formaci\xc3\xb3 de les estructures pol\xc3\xadtiques estables en molts indrets. Tamb\xc3\xa9 s\'afirma que ha redu\xc3\xaft la salut mental i el desenvolupament social dels africans._NEWLINE_En contrast amb aquests arguments, J. D. Fage afirma que l\'esclavitud no va tenir un efecte totalment desastr\xc3\xb3s en les societats d\'\xc3\x80frica. Els esclaus eren un producte car, i els comerciants van rebre una gran quantitat a canvi de cada persona esclavitzada. En el punt \xc3\xa0lgid de la tracta centenars de milers de fusells, grans quantitats de tela, p\xc3\xb3lvora i metalls foren enviats a Guinea. La major part d\'aquests diners es va gastar en armes de foc de fabricaci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica (de molt mala qualitat) i l\'alcohol de graduaci\xc3\xb3 industrial. El comer\xc3\xa7 amb Europa en el auge del comer\xc3\xa7 d\'esclaus tamb\xc3\xa9 inclo\xc3\xafa importants exportacions d\'or i ivori, que era d\'uns 3,5 milions de lliures esterlines per any. Per contra, el comer\xc3\xa7 del Regne Unit, la superpot\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica de l\'\xc3\xa8poca, va ser del voltant de 14 milions de lliures per any durant aquest mateix per\xc3\xadode de finals del segle XVIII. Com ha assenyalat Patrick Manning, la gran majoria dels articles intercanviats per esclaus eren comuns com b\xc3\xa9ns de luxe. Els t\xc3\xa8xtils, mineral de ferro, monedes i sal van ser alguns dels productes m\xc3\xa9s importants importats com a resultat del tr\xc3\xa0fic d\'esclaus, i aquests b\xc3\xa9ns es van estendre dins de tota la societat elevant el nivell de vida general.\n_START_SECTION_\nEfectes sobre l\'economia d\'Europa\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Marx en la seva hist\xc3\xb2ria econ\xc3\xb2mica del capitalisme, Das Kapital, afirmava que "... la conversi\xc3\xb3 d\'\xc3\x80frica en un cau per a la ca\xc3\xa7a comercial de pells negres [\xc3\xa9s a dir, la tracta d\'esclaus], assenyala les albors de l\'era de producci\xc3\xb3 capitalista". Va sostenir que la tracta d\'esclaus era part del que ell anomenava l\'"acumulaci\xc3\xb3 primitiva" del capital europeu, l\'acumulaci\xc3\xb3 "no capitalista" de la riquesa que va precedir i va crear les condicions financeres per a la industrialitzaci\xc3\xb3 de Gran Bretanya._NEWLINE_Eric Williams ha escrit sobre la contribuci\xc3\xb3 dels africans sobre la base dels guanys del tr\xc3\xa0fic d\'esclaus i l\'esclavitud, amb l\'argument que l\'ocupaci\xc3\xb3 d\'aquests beneficis es van utilitzar per ajudar a finan\xc3\xa7ar la industrialitzaci\xc3\xb3 de Gran Bretanya. Sost\xc3\xa9 que l\'esclavitud dels africans era un element essencial de la revoluci\xc3\xb3 industrial, i que la riquesa europea va ser, en part, resultat de l\'esclavitud, per\xc3\xb2 que en el moment de la seva abolici\xc3\xb3 que havia perdut la seva rendibilitat i estava en l\'inter\xc3\xa8s econ\xc3\xb2mic de Gran Bretanya prohibir-la. Joseph Inikori ha escrit que el comer\xc3\xa7 brit\xc3\xa0nic d\'esclaus era m\xc3\xa9s rendible que els cr\xc3\xadtics de Williams creuen. Altres investigadors i historiadors s\'han oposat fermament el que ha arribat a ser coneguda com la "tesi Williams" en el m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic:  David Richardson ha arribat a la conclusi\xc3\xb3 que els beneficis del tr\xc3\xa0fic d\'esclaus van ascendir a menys de l\'1% de la inversi\xc3\xb3 nacional de la Gran Bretanya, i l\'historiador econ\xc3\xb2mic Stanley Engerman troba que fins i tot sense restar els costos associats a la tracta d\'esclaus (per exemple, despeses d\'enviament, la mortalitat d\'esclaus, la mortalitat dels blancs a l\'\xc3\x80frica, les despeses de defensa) o la reinversi\xc3\xb3 dels guanys en el comer\xc3\xa7 d\'esclaus, els beneficis totals del tr\xc3\xa0fic d\'esclaus i de les plantacions de les \xc3\xadndies Occidentals van ascendir a menys del 5% de l\'economia brit\xc3\xa0nica durant qualsevol any de la Revoluci\xc3\xb3 Industrial. L\'historidor Richard Pares, en un article escrit abans del llibre de Williams, descarta la influ\xc3\xa8ncia de la riquesa generada a partir de la plantacions de les \xc3\xadndies Occidentals sobre el finan\xc3\xa7ament de la revoluci\xc3\xb3 industrial, amb indicaci\xc3\xb3 que qualsevol que sigui el flux substancial de la inversi\xc3\xb3 dels guanys de les \xc3\xadndies Occidentals en la ind\xc3\xbastria no es va produir despr\xc3\xa9s de l\'emancipaci\xc3\xb3, no abans. Findlay i O\'Rourke van assenyalar que les xifres presentades per O\'Brien (1982) per recolzar la seva afirmaci\xc3\xb3 que "la perif\xc3\xa8ria era perif\xc3\xa8rica" suggereixen el contrari, amb beneficis procedents de la perif\xc3\xa8ria en 1784-1786 de 5.660.000 \xc2\xa3 quan hi havia 10,30 milions \xc2\xa3 d\'inversi\xc3\xb3 bruta total en l\'economia brit\xc3\xa0nica i proporcions similars per 1824-1826. Assenyalen que menysprear la import\xc3\xa0ncia dels beneficis de l\'esclavitzaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa9ssers humans perqu\xc3\xa8 era una "petita proporci\xc3\xb3 de l\'ingr\xc3\xa9s nacional", podria ser utilitzat per argumentar que no hi va haver revoluci\xc3\xb3 industrial, ja que la ind\xc3\xbastria moderna proporciona nom\xc3\xa9s un petit percentatge de la renda nacional i que \xc3\xa9s un error suposar que petita grand\xc3\xa0ria \xc3\xa9s el mateix que poca import\xc3\xa0ncia. Findlay i O\'Rourke tamb\xc3\xa9 assenyalen que la participaci\xc3\xb3 dels productes d\'exportaci\xc3\xb3 estatunidencs que produ\xc3\xafen els \xc3\xa9ssers humans esclavitzats, va passar del 54% entre el 1501 i 1550 al 82,5% entre 1761-1780._NEWLINE_Seymour Drescher i Robert Anstey sostenen que la tracta d\'esclaus va seguir sent rendible fins al final, a causa de les innovacions en l\'agricultura, i que la reforma moral, no l\'incentiu econ\xc3\xb2mic, va ser el principal responsable de l\'abolici\xc3\xb3._NEWLINE_Un debat similar ha tingut lloc en les altres nacions europees. El comer\xc3\xa7 d\'esclaus franc\xc3\xa8s, s\'argumenta, era m\xc3\xa9s rendible que les inversions nacionals alternatives, i probablement encoratj\xc3\xa0 l\'acumulaci\xc3\xb3 de capital abans de la revoluci\xc3\xb3 industrial i les guerres napole\xc3\xb2niques.\n_START_SECTION_\nLlegat de racisme\n_START_PARAGRAPH_\nMaulana Karenga estableix que els efectes del tr\xc3\xa0fic atl\xc3\xa0ntic d\'esclaus en els captius africans era "la moralment mostruosa destrucci\xc3\xb3 de la possibilitat humana que implicava la redefinici\xc3\xb3 de la humanitat africana al m\xc3\xb3n, enverinant el passat, les relacions presents i futures amb altres que nom\xc3\xa9s coneixem nosaltres a trav\xc3\xa9s d\'aquest estereotips i per tant danyen les relacions veritablement humanes entre les persones d\'avui dia". Ell cita que constitu\xc3\xafa la destrucci\xc3\xb3 de la cultura, l\'idioma, la religi\xc3\xb3 i la possibilitat humana.'