b'\n_START_ARTICLE_\nFrances Perkins\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nPerkins va n\xc3\xa9ixer a Boston, Massachusetts, filla de Susan Bean Perkins (1849-1927) i Frederick W. Perkins (1844-1916), propietari d\'un negoci de papereria (ambd\xc3\xb3s eren originaris de Maine). Va passar gran part de la seva inf\xc3\xa0ncia a Worcester, Massachusetts. Va ser anomenada Fannie Coralie Perkins, per\xc3\xb2 va canviar el seu nom a Frances quan es va unir a l\'Esgl\xc3\xa9sia episcopal el 1905._NEWLINE_Perkins va assistir a la Classical High School de Worcester. Es va graduar el 1902 al Mount Holyoke College amb una llicenciatura en f\xc3\xadsica i qu\xc3\xadmica. El 1910 va obtenir un m\xc3\xa0ster en ci\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques per la Universitat de Col\xc3\xbambia. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la seva graduaci\xc3\xb3 en ci\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques el 1910, va desenvolupar una intensa activitat en la Lliga de Consumidors de Nova York. En aquesta entitat va desenvolupar un efectiu lobby a favor de millores en els salaris i condicions de treball, i al mateix temps va treballar com a docent en diverses universitats. L\'any seg\xc3\xbcent va ser testimoni del tr\xc3\xa0gic foc de la f\xc3\xa0brica Triangle Shirtwaist, l\'accident industrial m\xc3\xa9s greu de la hist\xc3\xb2ria de Nova York, i va ser un esdeveniment fonamental en la seva vida. Va ser a causa d\'aquest esdeveniment que Frances Perkins va deixar la seva oficina a la Lliga de Consumidors de Nova York i es va convertir en la secret\xc3\xa0ria executiva del Comit\xc3\xa8 de Seguretat de la Ciutat de Nova York._NEWLINE_El 1913, Perkins es va casar amb l\'economista novaiorqu\xc3\xa8s Paul Caldwell Wilson, mantingu\xc3\xa9 el seu cognom de naixement, i defens\xc3\xa0 el seu dret a fer-ho fins i tot en els tribunals. La parella tenia una filla, Susanna. Tant el pare com la filla van ser descrits pel bi\xc3\xb2graf Kirstin Downey com que patien "s\xc3\xadmptomes maniacodepressius". Wilson va ser hospitalitzat freq\xc3\xbcentment per la seva malaltia mental. Perkins va ser l\'\xc3\xbanic suport econ\xc3\xb2mic per a la seva fam\xc3\xadlia. _NEWLINE__NEWLINE_El seu lideratge en causes socials va motivar Al Smith, governador de l\'Estat de Nova York el 1918 a convidar-la a unir-se a la "Comissi\xc3\xb3 Industrial" de l\'estat de Nova York, que va passar a dirigir a partir de 1926. Precisament el 1918 va comen\xc3\xa7ar els estudis d\'economia i sociologia a la Wharton School de la Universitat de Pennsylvania. El 1929 l\'aleshores nou governador de l\'estat, Franklin Delano Roosevelt, la va confirmar en el seu lloc a la "Comissi\xc3\xb3 Industrial" i a partir d\'aquell moment va exercir amb m\xc3\xa9s energia les funcions que ja tenia assignades durant el mandat d\'Al Smith: inspeccions a empreses, normes reguladores de l\'\xc3\xbas de l\'energia, normes sobre salaris i salubritat en els llocs de treball._NEWLINE_Quan el 1933 Franklin D. Roosevelt va assumir el c\xc3\xa0rrec de president dels Estats Units, va convocar Frances Perkins per ocupar el lloc de titular del Departament de Treball. Des d\'all\xc3\xa0, Perkins va esdevenir una de les defensores del New Deal roosevelti\xc3\xa0, promovent iniciatives com el Civilian Conservation Corps (Cos Civil de Conservaci\xc3\xb3), la Public Works Administration i la seva successora, la Federal Works Agency, aix\xc3\xad com ajudant directament a elaborar les normes laborals contingudes en la National industrial Recovery Act. Nom\xc3\xa9s Perkins i Harold Ickes van ser els membres del gabinet inicial de Roosevelt que van continuar en els seus llocs durant tota la seva presid\xc3\xa8ncia (1933-1945)._NEWLINE_Perkins va ser impulsora de la Llei de Seguretat social de 1935 que va crear prestacions per desocupaci\xc3\xb3 per a aturats, pensions per a la gent gran, i va impulsar normes i lleis a favor del salari m\xc3\xadnim, la regulaci\xc3\xb3 de les hores extres, l\'estandarditzaci\xc3\xb3 de la jornada laboral de 40 hores setmanals i contra l\'explotaci\xc3\xb3 infantil. _NEWLINE__NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, Perkins va donar suport des del seu c\xc3\xa0rrec a iniciatives legislatives que despr\xc3\xa9s es plasmarien en la Wagner Act (Llei Nacional de Relacions laborals), lluitant al mateix temps per aconseguir la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 dels grans sindicats nord-americans amb les pol\xc3\xadtiques del New Deal. En esclatar la Segona Guerra mundial, Perkins va reclamar que les dones no fossin reclutades en les forces armades, sin\xc3\xb3 que s\'empressin com a m\xc3\xa0 d\'obra per a reempla\xc3\xa7ar els homes que havien de ser reclutats per al servei militar actiu; aconsegu\xc3\xad aix\xc3\xad que un gran nombre de dones s\'incorporessin a la poblaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2micament activa dels EUA._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Roosevelt el 1945, el nou president, Harry S. Truman, li va demanar que s\'encarregu\xc3\xa9s de dirigir l\'United States Civil Service Commission, organisme encarregat de dirigir el personal de l\'administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica nord-americana. Perkins va acceptar el c\xc3\xa0rrec i hi va exercir fins a 1952, any en qu\xc3\xa8 va morir el seu marit i ella va decidir retirar-se de l\'activitat pol\xc3\xadtica. Despr\xc3\xa9s d\'aquesta data es va dedicar a la doc\xc3\xa8ncia a la Universitat Cornell fins a la seva mort, als 85 anys d\'edat. Durant aquest per\xc3\xadode, Perkins va plasmar les seves mem\xc3\xb2ries de l\'era Roosevelt escrivint un llibre titulat The Roosevelt I Knew (\'El Roosevelt que vaig con\xc3\xa8ixer\')._NEWLINE_Est\xc3\xa0 enterrada al Glidden Cemetery, a Newcastle, Maine.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nFrances Perkins hauria estat famosa simplement per ser la primera dona membre del gabinet, per\xc3\xb2 el seu llegat prov\xc3\xa9 de les seves aportacions. Va ser en gran manera responsable de l\'adopci\xc3\xb3 dels Estats Units de la seguretat social, l\'asseguran\xc3\xa7a d\'atur, les lleis federals que regulaven el treball infantil i l\'adopci\xc3\xb3 del salari m\xc3\xadnim federal._NEWLINE_El 1967 l\'Escola de Relacions Industrials i Laborals de la Universitat de Cornell va establir la Beca Memorial Frances Perkins. _NEWLINE_El 2015, Perkins va ser nomenada per Equality Forum com una de les seves 31 icones del Mes d\'Hist\xc3\xb2ria LGBT de 2015._NEWLINE_\xc3\x89s una de les dones representades en el treball art\xc3\xadstic The Dinner Party, de Judy Chicago, que inclou 999 noms de dones notables de la historia.'