b'\n_START_ARTICLE_\nInd\xc3\xbastria valenciana de la joguina\n_START_PARAGRAPH_\nLa ind\xc3\xbastria valenciana de la joguina ha estat l\xc3\xadder en el seu sector a tot l\'estat espanyol durant la major part del segle XX. Es va iniciar a diversos pobles de la Foia de Castalla, a l\'Alcoi\xc3\xa0, especialment Ibi i Onil, a finals del segle XIX o els primers anys del segle XX, i pr\xc3\xa0cticament es va extingir, deixant el lloc a altres sectors industrials, els anys 90.\n_START_SECTION_\nLes nines d\'Onil\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 d\'Onil, des de finals del segle XIX, ha estat tradicionalment una localitat productora de nines. Des que Ram\xc3\xb3n Mira Vidal es decid\xc3\xads a fabricar nines de fang, copiant la idea de fabricants francesos, anglesos i alemanys, moltes petites empreses i tallers de la localitat es van dedicar a aquest ofici. No obstant aix\xc3\xb2, a mitjan segle XX, amb l\'aparici\xc3\xb3 del pl\xc3\xa0stic, material molt m\xc3\xa9s barat i f\xc3\xa0cil de treballar que els materials tradicionals, va provocar que molts dels tallers tradicionals de nines es veiessin davant d\'una situaci\xc3\xb3 complicada. Els era gaireb\xc3\xa9 impossible adquirir maquin\xc3\xa0ria nova per renovar-se i les nines que fabricaven eren laborioses de fabricar, cares de vendre i, a m\xc3\xa9s, ja es consideraven passades de moda. La soluci\xc3\xb3 a aquesta acumulaci\xc3\xb3 de problemes va arribar el 1957, amb l\'acord entre 25 d\'aquestes petites empreses per crear Famosa (F\xc3\xa1bricas Agrupadas de Mu\xc3\xb1ecas de Onil, Sociedad An\xc3\xb3nima).\n_START_SECTION_\nLes joguines de llauna d\'Ibi\n_START_PARAGRAPH_\nA Ibi, la primera activitat protoindustrial del poble va ser la producci\xc3\xb3 i distribuci\xc3\xb3 de neu per conservar els aliments. La neu s\'emmagatzemava durant l\'hivern i es transformava en gel dins dels "pous de neu" o "caves". Ja a l\'estiu, el gel es transportava a les llotges de peix de la costa, on servia per mantenir el peix fresc m\xc3\xa9s temps. Tamb\xc3\xa9 es va comen\xc3\xa7ar a emprar el gel com a mat\xc3\xa8ria primera per a la fabricaci\xc3\xb3 de gelats, que els iberuts m\xc3\xa9s auda\xc3\xa7os elaboraven i venien per tota la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i, fins i tot, pel Nord d\'\xc3\x80frica. _NEWLINE_ _NEWLINE_Cap al 1905, una fam\xc3\xadlia de "llanders" d\'Ibi, els Pay\xc3\xa0, a m\xc3\xa9s d\'assortir als gelaters dels contenidors que els calien per transportar els gelats, va comen\xc3\xa7ar a vendre pels mercats de la comarca, juntament amb els seus productes destinats al p\xc3\xbablic adult, una \xc3\xa0mplia varietat de plats, tasses, olles, regadores, i altres estris de llauna en miniatura destinats al joc infantil. Durant algun temps van compatibilitzar la seva activitat tradicional amb la fabricaci\xc3\xb3 de les primeres joguines. Probablement la ind\xc3\xbastria de la joguina es va convertir aviat en una activitat rendible perqu\xc3\xa8 el 1909 la fam\xc3\xadlia Pay\xc3\xa0 ja es va presentar com a fabricant de joguines a una Exposici\xc3\xb3 Regional Valenciana, i hi va aconseguir una medalla d\'or i un diploma meritori. _NEWLINE_En els seus primers anys de funcionament, els germans Pay\xc3\xa0 van anar adquirint bon nombre de joguines de proced\xc3\xa8ncia espanyola i estrangera, utilitzats per con\xc3\xa8ixer les tend\xc3\xa8ncies del mercat i investigar millores en la qualitat dels seus productes. Durant els seus viatges a l\'estranger, Raimundo Pay\xc3\xa1 comprava dues unitats de les millors joguines que veia. Una d\'elles era desmuntada per tal de con\xc3\xa8ixer els seus mecanismes i les peces que la componien; l\'altra era conservada com a mostra. Amb el temps, l\'empresa va esdevindre propiet\xc3\xa0ria d\'una valuos\xc3\xadssima col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, especialment de joguines de llauna. _NEWLINE_A partir d\'aqu\xc3\xad, la ind\xc3\xbastria de la joguina es va consolidar a Ibi molt r\xc3\xa0pidament. El 1910, un extreballador de Pay\xc3\xa0 anomenat Rico es va establir pel seu compte, el 1912 es va constituir formalment "Pay\xc3\xa1 Hermanos, SA", i uns anys m\xc3\xa9s tard va ser el torn de "Rico, SA". El 1925 es cre\xc3\xa0 la tercera f\xc3\xa0brica local, "Juguetes y Estuches, SA" (JIESA), fundada tamb\xc3\xa9 per antics operaris de "Pay\xc3\xa1 Hermanos". En aquells anys de preguerra, es va viure una aut\xc3\xa8ntica edat d\'or en la fabricaci\xc3\xb3 de joguines de llauna. En poc temps, els Pay\xc3\xa0 van aconseguir crear una de les empreses de fabricaci\xc3\xb3 de joguines m\xc3\xa9s puixants de tot l\'Estat espanyol, comptant, ja en els anys trenta, amb m\xc3\xa9s de 500 treballadors. Pay\xc3\xa0 i Rico rivalitzaven en qualitat i diversitat dels seus productes, aconseguint un moment culminant durant l\'\xc3\xa8poca republicana, amb m\xc3\xa9s de 500 models diferents en els seus respectius cat\xc3\xa0legs de venda. Despr\xc3\xa9s del par\xc3\xa8ntesi de la guerra civil, els anys quaranta es va patir una certa decad\xc3\xa8ncia a causa de la falta de mat\xc3\xa8ria primera i per la poca demanda. Aix\xc3\xb2 no obstant, l\'expansi\xc3\xb3 de les primeres joguines de pl\xc3\xa0stic en els anys cinquanta, van transformar definitivament aquesta ind\xc3\xbastria al diversificar la producci\xc3\xb3, reduir costos i provocar una eclosi\xc3\xb3 de tallers auxiliars i de noves f\xc3\xa0briques, conformant d\'aquesta manera a Ibi com el gran centre productor espanyol de joguines.\n_START_SECTION_\nL\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la conversi\xc3\xb3 en cooperativa, el 1984, la nova "Pay\xc3\xa1, SCVL" va cedir la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de joguines antigues, com a aportaci\xc3\xb3 inicial, a l\'Ajuntament d\'Ibi, que va demanar l\'ajut del Govern de la Generalitat Valenciana i de la Caixa d\'Estalvis del Mediterrani per crear el Museu Valenci\xc3\xa0 del Joguet d\'Ibi, cosa que es va aconseguir el 1990, amb una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de 444 joguines ordenades pels entorns o ambients figuratius que representen. _NEWLINE_Actualment la cooperativa Pay\xc3\xa0 est\xc3\xa0 especialitzada en reproduccions de les joguines de llauna de la seva primera \xc3\xa8poca, destinades al mercat del col\xc2\xb7leccionisme. Despr\xc3\xa9s de superar la crisi de la joguina dels anys 90, la base de l\'economia comarcal de la Foia de Castalla \xc3\xa9s ara la ind\xc3\xbastria de processos industrials, principalment els relacionats amb els sectors del metall i dels pl\xc3\xa0stics.'