b'\n_START_ARTICLE_\nTrentisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl trentisme va ser un corrent ideol\xc3\xb2gic i sobretot moviment que es va donar dins d\'un sector reformista de l\'organitzaci\xc3\xb3 anarcosindicalista CNT. Defensava la necessitat d\'una fase de preparaci\xc3\xb3 d\'uns anys (no especificaven quants) abans de l\'inici de la revoluci\xc3\xb3 social. A m\xc3\xa9s, intentaven desmitificar el \xc2\xabmite revolucionari\xc2\xbb i proposaven una revoluci\xc3\xb3 per l\'educaci\xc3\xb3 i l\'exemple. La seva visi\xc3\xb3 xocava amb una altra tend\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s radical del sindicat representada per la fa\xc3\xadsta._NEWLINE_Rep el seu nom d\'un document anomenat Manifest dels Trenta. Anomenats de vegades possibilistes, moderats o reformistes, entre els trentistes van estar anarquistes com \xc3\x81ngel Pesta\xc3\xb1a, Juan L\xc3\xb3pez S\xc3\xa1nchez o Joan Peir\xc3\xb3 i Belis. El seu \xc3\xa0mbit d\'influ\xc3\xa8ncia fou sobretot Val\xc3\xa8ncia, on dominaven la Federaci\xc3\xb3 Local, encara que tamb\xc3\xa9 eren majoritaris en sindicats de Huelva, Sabadell, Matar\xc3\xb3, Manresa, etc. Els sindicats de Val\xc3\xa8ncia s\'autoexclogueren de la CNT llevantina en la tardor de 1932, seguits per diverses expulsions i autoexpulsions d\'altres sindicats. Van ser coneguts com els "sindicats d\'oposici\xc3\xb3", i mai van formar una federaci\xc3\xb3 anarcosindicalista pr\xc3\xb2pia, per\xc3\xb2 estarien coordinats mitjan\xc3\xa7ant la Federaci\xc3\xb3 Sindicalista Llibert\xc3\xa0ria. Serien readmesos al Congr\xc3\xa9s de Saragossa de maig de 1936, excepte Sabadell, que entraria finalment en la UGT catalana._NEWLINE_Va haver-hi dues entitats pol\xc3\xadtiques del trentisme. D\'una banda el Partit Sindicalista d\'\xc3\x81ngel Pesta\xc3\xb1a. Va ser fundat en 1934 davant la ren\xc3\xbancia de Pesta\xc3\xb1a a la revoluci\xc3\xb3 social que veia com a impossible. En 1936 el partit participa en el Front Popular i aconsegu\xc3\xad dos diputats (a Cadis i Saragossa; \xc3\x81ngel Pesta\xc3\xb1a i Benito Pab\xc3\xb3n respectivament), un pel partit i l\'altre com a independent. Tenien unes joventuts pr\xc3\xb2pies, Joventuts Sindicalistes. El partit es va desarmar ja iniciada la Guerra Civil espanyola, afectat per la mort d\'\xc3\x81ngel Pestanya al desembre de 1937, i tenia aleshores 30.000 afiliats. Per l\'altre costat estava la Federaci\xc3\xb3 Sindicalista Llibert\xc3\xa0ria formada per iniciativa de Joan Peir\xc3\xb3 i constitu\xc3\xafda el 25 de febrer de 1933. Pesta\xc3\xb1a romandria en aquesta Federaci\xc3\xb3, fins que va fundar el seu partit. La FSL va formar ateneus sindicalistes, va tenir premsa pr\xc3\xb2pia i finalment tornaria a la CNT el maig de 1936. Aportaren uns 70.000 afiliats al Congr\xc3\xa9s de Reunificaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Durant la guerra civil la seva tend\xc3\xa8ncia sempre va apostar per la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb les altres forces antifeixistes. Quan la CNT-FAI decid\xc3\xad participar en el govern de la Rep\xc3\xbablica, aquest corrent aportaria 2 ministres (Juan L\xc3\xb3pez i Joan Peir\xc3\xb3).'