b'\n_START_ARTICLE_\nFront d\'Alliberament de l\'Enclavament de Cabinda\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer moviment separatista fou l\'Associa\xc3\xa7ao dos Indigenas do Enclave de Cabinda (AIEC), creat el 1956, AIEC va defensar la creaci\xc3\xb3 d\'una uni\xc3\xb3 entre Cabinda i el Congo Belga o el Congo Franc\xc3\xa8s o Congo Mitj\xc3\xa0. L\'Associacao dos Residentes do Enclave de Cabinda (AREC) va ser fundada el 1959 com a  organitzaci\xc3\xb3 humanit\xc3\xa0ria, i fou rebatejada despr\xc3\xa9s com  a Moviment de la Llibertat per l\'Estat de Cabinda (MLEC), canviant la seva funci\xc3\xb3 a un moviment pol\xc3\xadtic que promovia  l\'autodeterminaci\xc3\xb3._NEWLINE_El MLEC (Moviment de la Llibertat per l\'Estat de Cabinda, tamb\xc3\xa9 Moviment per l\'Alliberament l\'Estat de Cabinda) estava dirigit per Luis Ranque Franque, que havia treballat amb associacions d\'emigrats a Brazzaville. El desembre de 1961 es va dividir i un grup dirigit per Henriques Thiago Nzita va formar el Comit\xc3\xa8 d\'Acci\xc3\xb3 per la Uni\xc3\xb3 Nacional del Poble de Cabinda (CAUNC). _NEWLINE_Els mayombe (o Maiombe) viuen als boscos de Cabinda i parlen un dialecte del kikongo, per\xc3\xb2 de fet no foren part dels antics regnes protegits que van formar Cabinda (Congo Portugu\xc3\xa8s), ja que els mayombe vivien al que fou l\'Estat Lliure del Congo i es van aliar als bakongo amb els que van formar l\'Alian\xc3\xa7a dels Bakongo (Abako); per\xc3\xb2 en les divisions colonials una part van quedar dins el Congo Portugu\xc3\xa8s (com altres grups de parla kikongo) i no van participar en l\'Abako ni van mostrar solidaritat amb els bakongo, molt llunyans,  sin\xc3\xb3 que es van decantar per Cabinda i van formar un partit el 1961 anomenat Alian\xc3\xa7a Mayombe (ALIAMA) sota la direcci\xc3\xb3 de Ant\xc3\xb3nio Eduardo Sozinho._NEWLINE_El Moviment de la Llibertat per l\'Estat de Cabinda (MLEC), el Comit\xc3\xa8 d\'Acci\xc3\xb3 per la Uni\xc3\xb3 Nacional del Poble de Cabinda (CAUNC) i l\'Alian\xc3\xa7a Mayombe (ALIAMA) van arranjar finalment les seves difer\xc3\xa8ncies i es van fusionar el 1963 en el Front d\'Alliberament  de l\'Enclavament de Cabinda (FLEC), el qual de llavors en\xc3\xa7\xc3\xa0 ha estat el moviment d\'autodeterminaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran en la regi\xc3\xb3. El MPLA, que el 1964 va intentar prendre peu a Cabinda, no va trobar suport ni a la costa ni a l\'interior._NEWLINE_En el mateix any, l\'Organitzaci\xc3\xb3 d\'Unitat Africana va declarar que Cabinda era un estat governat de manera  independent amb el seu moviment d\'independ\xc3\xa8ncia propi. El 10 de gener de 1967 el FLEC va formar un govern a l\'exili basat a la ciutat fronterera de Tshela, aleshores al Zaire (avui Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica del Congo). Per\xc3\xb2 les divisions persistien i Nzita va establir el Comit\xc3\xa8 Revolucionari Cabind\xc3\xa8s a Pointe Noire (Rep\xc3\xbablica del Congo), si b\xc3\xa9 l\'organitzaci\xc3\xb3 no es va trencar._NEWLINE_L\'agost de 1974, FLEC va absorbir la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica dels Pobles de Cabinda i el Partit Democr\xc3\xa0tic de Cabinda, esdevenint l\'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica \xc3\xbanica en Cabinda._NEWLINE_El 1975 el FLEC dominava de fet la regi\xc3\xb3, i va establir un govern provisional dirigit per Enriques Thiago Nzita. L\'1 d\'agost de 1975 es va proclamar la independ\xc3\xa8ncia unilateral i fou proclamat president Luis Branque Franque amb Francisco Xavier Lubota com a primer ministre. Per\xc3\xb2 l\'11 de novembre de 1975 Angola va esdevenir independent i el 4 de gener de 1976 les forces de la Rep\xc3\xbablica Popular d\'Angola amb el suport del cubans i militars portuguesos progressistes, van deixar ocupats els principals punts dominats per la rep\xc3\xbablica. Aix\xc3\xb2 va provocar noves divisions al FLEC. El Front va restar un per\xc3\xb2 dividit en faccions: FLEC-Ranque Franque (dirigit per Luis Ranque Franque); FLEC-N\'Zita (dirigit per Henrique Tiago N\'Zita) i el FLEC-Lubota (dirigit per Francisco Xavier Lubota). El 1976 es proclamava la independ\xc3\xa8ncia, aquesta vegada a l\'exili de Kampala (Uganda) amb un govern provisional a Kinshasa (aleshores Za\xc3\xafre). _NEWLINE_El novembre de 1977 es va escindir un grup anomenat Comandament Militar per l\'Alliberament de Cabinda; el juny de 1979 les Forces Armades per l\'Alliberament de Cabinda va fundar un grup pol\xc3\xadtic, el Moviment Popular per l\'Alliberament de Cabinda (Movimento Popular de Liberta\xc3\xa7\xc3\xa3o de Cabinda - MPLC). El 1979 elements incontrolats del FLEC van destruir instal\xc2\xb7lacions del ferrocarril Brazzaville-Pointe Noire i aix\xc3\xb2 va suposar un conflicte entre el FLEC i el govern del Congo-Brazzaville. El 1988 es va formar el Comit\xc3\xa8 Comunista de Cabinda  (CCC), dirigit per Kaya Mohamed Yay, i ja als anys 1990 la Uni\xc3\xb3 Nacional per l\'Alliberament de Cabinda (Uni\xc3\xa3o Nacional de Liberta\xc3\xa7\xc3\xa3o de Cabinda - UNLC), dirigida per Lumingu Luis Gimby. En 1981 i 1982 la UNITA va cooperar algunes vegades amb el FLEC, amb suport i log\xc3\xadstica de Sud-\xc3\xa0frica i el FLEC va arribar a ser anomenat UNIFLEC (o FLEC-UNITA) per\xc3\xb2 realment no era un grup nou ni facci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 col\xc2\xb7laboracions puntuals contra un enemic com\xc3\xba (a m\xc3\xa9s algunes vegades el FLEC va combatre a la UNITA). _NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament dels anys 1990 les faccions es van reorganitzar. Llavors de la desena de faccions existents es van formar dos grups armats \xc3\xbanics: el FLEC-Facci\xc3\xb3 Renovada, de Antonio Bento Bembe, conegut com a FLEC-Renovada; i el FLEC-FAC (Forces Armades de Cabinda) de Nzita.  Als Pa\xc3\xafsos Baixos, el 1996, es va crear una nova facci\xc3\xb3, el FLEC-Lopes, per un grup d\'exiliats pol\xc3\xadtics. El setembre de 2004 les dues faccions principals (Renovada i FAC) van acordar a Helviort (Holanda) restaurar el nom \xc3\xbanic de FLEC i reunificar-se  sota la presid\xc3\xa8ncia de Nzita i amb Bembe de Secretari General. Lubota que havia format el Front Democr\xc3\xa0tic Cabind\xc3\xa8s (FDC) va morir a un hospital a Tchiowa l\'octubre del 2006. La facci\xc3\xb3 Renovada va establir un alto el foc amb el govern el 2002, i els seus l\xc3\xadders van formar el F\xc3\xb2rum Cabind\xc3\xa8s del Di\xc3\xa0leg (FCD), que el 2006 va pactar la pau amb el govern d\'Angola. Des de llavors nom\xc3\xa9s opera el FLEC-FAC\n_START_SECTION_\nBanderes\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera bandera coneguda \xc3\xa9s la del MLEC que fou groga amb l\'emblema al mig. El 1963 es va adoptar la bandera vermella, groga i blava del FLEC amb l\'emblema al mig. Aquesta bandera ha estat utilitzada per les diverses faccions amb petites variacions en l\'emblema o afegint sigles. El 1991 la facci\xc3\xb3 "Renovada" va adoptar bandera blanca amb una franja central ocupant 1/3 part de l\'alt de la bandera, estant aquest ter\xc3\xa7 dividit en tres parts de tres colors: verd, groc i negre; al centre ocupant 3/5 parts de l\'altura de la bandera, un anell vermell. La facci\xc3\xb3 FAC va utilitzar la bandera habitual amb la inscripci\xc3\xb3 en lletres blanques al vol de la franja vermella (i en dos l\xc3\xadnies): Cabinda / FLEC-FAC. El Comit\xc3\xa8 Comunista va utilitzar bandera roja amb l\'emblema al centre (un Partit Comunista d\'Alliberament de Cabinda tamb\xc3\xa9 utilitzava bandera roja amb fal\xc3\xa7 i martell negre i estrella groga al centre).  _NEWLINE_La bandera del FLEC fou reconeguda com a nacional (sense l\'emblema) per alguns partits. Per\xc3\xb2 el mateix FLEC per la rep\xc3\xbablica a l\'exili de Par\xc3\xads t\xc3\xa9 la seva _NEWLINE_pr\xc3\xb2pia bandera que \xc3\xa9s blava, groga i negre amb el monument de Simulambuco al centre (en l\xc3\xadnies negres). Una facci\xc3\xb3 rival t\xc3\xa9 una altra bandera nacional que \xc3\xa9s taronja, blanca i negre.'