b"\n_START_ARTICLE_\nComtat d'Hanau-Lichtenberg\n_START_PARAGRAPH_\nEl comtat d'Hanau-Lichtenberg fou una jurisdicci\xc3\xb3 feudal d'Als\xc3\xa0cia originada en la senyoria de Lichtenberg (1200-1480) de la qual la capital era Bouxwiller, que va existir del 1480 al 1792 a l'actual departament franc\xc3\xa8s del Baix Rin.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nJa ocupat en l'\xc3\xa8poca romana, el lloc de Bouxwiller fou donat en feu als senyors de Lichtenberg des del comen\xc3\xa7ament de l'Edat Mitjana. D'aquesta \xc3\xa8poca data l'expansi\xc3\xb3 territorial de les seves possessions i el fet que Bouxwiller obtingu\xc3\xa9s el rang de ciutat. Els senyors de Lichtenberg van fer construir el castell de Wasenbourg a la meitat del segle\xc2\xa0XIII. Els Lichtenberg van adquirir el 1332 al comte d'Als\xc3\xa0cia la regi\xc3\xb3 de Grand-Arnsberg i els seus boscos que confrontaven amb el castell de Wasenbourg, i que havia de protegir aquestos nous b\xc3\xa9ns. Per acte de venda del 3 de setembre de 1467, el comte Llu\xc3\xads V de Lichtenberg va adquirir la meitat sud del poble de Baerenthal amb el castell de Grand-Arnsberg._NEWLINE_El 1480, el domini senyorial de Lichtenberg va passar a la fam\xc3\xadlia senyorial dels Hanau esdevenint els Hanau-Lichtenberg, que van formar un verdader estat. La fam\xc3\xadlia d'Hanau-Lichtenberg va obtenir possessi\xc3\xb3 del castell de Lichtenberg i el va fer transformar en una poderosa pla\xc3\xa7a forta per famosos arquitectes, dels quals destaca Daniel Specklin d'Estrasburg. No contents amb els treballs indispensables de fortificaci\xc3\xb3, els Hanau-Lichtenberg es van entestar a incloure a la seva resid\xc3\xa8ncia les sumptuoses decoracions pr\xc3\xb2pies del Renaixement. Finestres en oculus a la manera italiana, pilastres acanalades, frontons, roleus i cari\xc3\xa0tides van adornar les imponents fa\xc3\xa7anes de gres rosa. S'inici\xc3\xa0 llavors el per\xc3\xadode m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2sper de la ciutat de Bouxwiller, durant la qual fou constru\xc3\xaft un hospital el 1528; la reforma protestant fou introdu\xc3\xafda el 1545 i l'escola llatina esdevingu\xc3\xa9 col\xc2\xb7legi el 1612. El territori de Philippsbourg que formava llavors part de la senyoria de Falkenstein, fou venut el 1564 als Hanau-Lichtenberg i el comte Felip IV va fer construir un castell (castell de Philippsbourg) el 1566. El 1606, el territori fou agrupat a la batllia de Lemberg, prop de Pirmasens. El 1569 els comtes d'Hanau-Lichtenberg van adquirir el conjunt del poble de Baerenthal. El poble de Schweyen, dins del feus dels Lichtenberg des del segle\xc2\xa0XIV, fou l'objecte de vives discussions entre els descendents d'aquesta fam\xc3\xadlia i el duc de Lorena als segles XV i XVI i no va ser fins al tractat de 1606 que fou entregat al ducat de Lorena. El 1606 foren implantades les fites que delimitaven la nova frontera entre el ducat de Lorena i el comtat d'Hanau-Lichtenberg, de resultes d'un comprom\xc3\xads signat el 1601 pel duc de Lorena Carles III i el duc de Deux-Ponts o Zweibrucken pel tra\xc3\xa7at de les fronteres del comtat de Bitche._NEWLINE_L'octubre 1678, despr\xc3\xa9s de la Guerra dels Trenta Anys, la fortalesa de Lichtenberg va capitular despr\xc3\xa9s d'una setge de vuit dies. En endavant va quedar lligada al regne de Fran\xc3\xa7a, si b\xc3\xa9 el comtat rest\xc3\xa0 independent. Per\xc3\xb2 els comtes abandonaren progressivament aquest domini per dedicar-se a les seves terres al Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. Johann Reinhard III o Joan Ramon III d'Hanau-Lichtenberg va n\xc3\xa9ixer el 31 de juliol de 1665 a Rheinbischofsheim, al Marcgraviat de Baden i es va casar el 20 d'agost de 1699 a Hanau amb Dorotea Fred\xc3\xa9rica de Brandeburg-Ansbach. El 2 de maig de 1700 va n\xc3\xa9ixer a Bouxwiller, la seva filla \xc3\xbanica Carlota Cristina Madalena Joana d'Hanau-Lichtenberg (+ a Darmstadt l'1 de juliol de 1726) casada amb Ernest Llu\xc3\xads de Hessen-Darmstadt (en alemany Ernst Ludwig von Hessen-Darmstadt) landgravi de Hessen-Darmstadt de 1678 \xc3\xa0 1739, i van tenir un fill, Llu\xc3\xads, que el 1736 a la mort del seu avi Joan Ramon III el va succeir a Hanau-Lichtenberg i el 1739 a la mort del seu pare, a Hessen-Darmstadt (Llu\xc3\xads VIII de Hessen-Darmstadt), quedant aix\xc3\xad formalment unit els dos estats."