b"\n_START_ARTICLE_\nKea\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s l'illa de les C\xc3\xadclades m\xc3\xa9s propera a la pen\xc3\xadnsula de l'\xc3\x80tica, situada a uns 20 km del Cap S\xc3\xbanion. _NEWLINE_El terreny est\xc3\xa0 replet de turons, amb una altura m\xc3\xa0xima de 517 metres. Kea t\xc3\xa9 19 km de llarg, de nord a sud, i 9 km d'est a oest. _NEWLINE_Al nord de l'illa hi ha la ciutat de Vurkarion Otsias. A l'extrem sud hi ha el cap Tamelos i al nord el cap Sant Nicolau (Av. Nikolaos). Al nord-est hi ha el cap Spathi, i a l'oest el cap Iakroprounda. L'illa de Makronisos, al nord-oest, tamb\xc3\xa9 pertany al municipi de Kea. A 7 km d'Otsias i sobre una roca de la costa nord-est, hi ha el monestir de Panayia Kastriani que pren el nom del tur\xc3\xb3 Kastri i t\xc3\xa9 dues esgl\xc3\xa9sies, una del segle XVIII i una de moderna (dedicada a Sta. Maria). Tamb\xc3\xa9 hi ha un important museu arqueol\xc3\xb2gic._NEWLINE_La capital \xc3\xa9s Kea, uns kil\xc3\xb2metres a l'interior de la part nord-occidental, i que antigament rebia el nom de Iulis. All\xc3\xad hi van n\xc3\xa9ixer els poetes l\xc3\xadrics Bacchylides i Sim\xc3\xb2nides, el sofista Pr\xc3\xb2dic, el metge Eras\xc3\xadstrat i el fil\xc3\xb2sof peripat\xc3\xa8tic Art\xc3\xadson. El monestir d'H\xc3\xa0gia Anna i Dafni, a Iulis, avui en ru\xc3\xafnes, fou constru\xc3\xaft per Sant Filothei per protegir les dones d'Atenes dels turcs.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa llegenda diu que el seu primitiu nom fou Hydrussa. Acontios, protagonista del poema anomenat Cydippe, de Cal\xc2\xb7l\xc3\xadmac, era originari de l'illa. Abans de l'\xc3\xa8poca hist\xc3\xb2rica s'hi va establir una col\xc3\xb2nia de neupactes i despr\xc3\xa9s fou habitada pels jonis. L'illa va combatre al costat d'Atenes a les batalles de Artem\xc3\xadsion i Salamina._NEWLINE_L'illa tenia quatre ciutats: Iulis, Carthaea, Cor\xc3\xa8ssia, i Poe\xc3\xabessa, per\xc3\xb2 les dos darreres van desapar\xc3\xa8ixer i ja no existien en temps d'Estrab\xc3\xb3._NEWLINE_A 1.5\xc2\xa0km a l'est de la capital, queden algunes restes de l'antiga Iulis, entre elles un lle\xc3\xb3 colossal (Lionda). Les lleis de Iulis foren proverbialment considerades com a sin\xc3\xb2nim d'institucions excel\xc2\xb7lents, i eren relacionades amb la moral i la manera de viure dels ciutadans. _NEWLINE_El seu port es deia Cor\xc3\xa8ssia, a la vora del rierol Elixos, i tenia un temple dedicat a Apol\xc2\xb7lo Smintheos. Avui \xc3\xa9s una vila moderna que es diu Cor\xc3\xadssia. _NEWLINE_Carthaea era a la costa sud-est, i en resten for\xc3\xa7a ru\xc3\xafnes a la vila avui anomenada Stais Polais. _NEWLINE_Poe\xc3\xabesa era a la costa sud-oest i tamb\xc3\xa9 es conserven les seves ru\xc3\xafnes; \xc3\xa9s propera a la moderna K\xc3\xa0via._NEWLINE_Va ser aliada d'Atenes el segle V per\xc3\xb2 m\xc4\x97s tard es va voler deslliurar d'aquesta submissi\xc3\xb3, sense aconseguir-ho. Les mines de l'illa foren confiscades per Atenes. Des de llavors van estar en conflicte. El 360 aC les ciutats de l'illa, que encara eren 4, van formar una federaci\xc3\xb3, que va subsistir per uns segles. _NEWLINE_Durant l'era hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica va estar en mans de tirans i vers la fi del segle III aC va caure en mans dels egipcis l\xc3\xa0gides. Quan aquests la van abandonar va passar aviat als etolis, macedonis (segle II aC) i a Rodes (despr\xc3\xa9s del 168 aC) i finalment amb aquesta a Roma. _NEWLINE_Al segle IV Carthea fou destru\xc3\xafda per un terratr\xc3\xa8mol, que a m\xc4\x97s va ensorrar l'economia insular ja prou feble per la crisi imperial._NEWLINE_Va pert\xc3\xa0nyer a l'Imperi Bizant\xc3\xad, durant el domini del qual es van construir moltes esgl\xc3\xa9sies i tota l'illa va prosperar for\xc3\xa7a. El 1204 amb la caiguda de Constantinoble, Michel Akominatos es va refugiar a l'illa, al monestir de Prodomos, on va restar fins a la seva mort. El 1204, a l'inici de la Quarta Croada, l'illa va passar a estar sota el control de Ven\xc3\xa8cia. _NEWLINE_Va ser reconquerida pels bizantins el 1278 per\xc3\xb2 els venecians la van recuperar el 1296. El senyor veneci\xc3\xa0 Michelis va fundar el castell al lloc de l'antiga Iulis. El port es va convertir en un niu de pirates i al voltant del 1470 no restaven m\xc3\xa9s de 200 persones a l'illa._NEWLINE_El 1527 fou ocupada pels turcs; aquests mai s'hi van establir per\xc3\xb2 a finals del segle XVI van repoblar l'illa amb albanesos. En aquells temps fou refugi de molts religiosos i intel\xc2\xb7lectuals fins que el 1668 els turcs van assolar l'illa com a c\xc3\xa0stig per alinear-se amb els venecians. Malgrat aquest fet, poc despr\xc3\xa9s els habitants van rebre drets del sold\xc3\xa0 i la poblaci\xc3\xb3 va cr\xc3\xa9ixer, arribant al final del segle XVII a 3000 persones. Llavors se la va anomenar sovint Tzia._NEWLINE_El 1770 i fins al 1774 fou ocupada per R\xc3\xbassia que va destruir alguns monuments. Durant la guerra entre R\xc3\xbassia i Turquia del 1787 al 1792, Lambros Katsonis va usar el port com a base d'operacions contra els turcs; com a revenja, aquests van atacar l'illa fent una gran massacre durant la que el bisbe fou penjat. _NEWLINE_El 1821 el bisbe local Nikothimos Roussos va cridar a la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 i el sacerdot Athanasios Homatianos la va dirigir. L'arribada de dos mil refugiats salvats de les matances de Quios va portar una epid\xc3\xa8mia i Sant Haralambos suposadament va salvar l'illa d'aquesta plaga el 1823, convertint-se en el patr\xc3\xb3 de l'illa._NEWLINE_El 1830 fou reconeguda part de Gr\xc3\xa8cia. _NEWLINE_El 1835 es va fundar l'actual capital Kea en el lloc de l'antiga Iulis. El 1837 l'illa tenia uns 3000 habitants. El seu producte principal al segle XIX era la gla anomenada de Val\xc3\xb2nia (Quercus Aegilops), que era exportada en grans quantitats. El 1927 Ioannis Gleoudis va construir la primera industria a Cor\xc3\xadssia. En els anys 70 alguns artistes van descobrir l'illa que va atreure el turisme dels atenencs. Avui en dia la seva riquesa principal \xc3\xa9s el turisme, encara poc desenvolupat."