b'\n_START_ARTICLE_\nXirvan\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLes ciutats principals eren Bak\xc3\xba, Xawaran o Xabaran (antiga capital del districte sud de Kuba) i Xamakhi (Shammakhi i altres variacions, moderna \xc5\x9eamax\xc4\xb1). Aquesta darrera derivaria el seu nom suposadament d\'un pr\xc3\xadncep de Xirvan anomenat al-Xammakh ibn Xudja contemporani de Harun ar-Raixid i del governador de l\'Arran, Azerbaidjan i Arm\xc3\xa8nia, Said ibn Salm ibn Kutayba; quan la dinastia yaz\xc3\xaddida la va convertir en la seva capital va ser rebatejada Yazidiyya. (918) per\xc3\xb2 el nom antic s\'ha conservat fins a l\'actualitat. El Xirvan ja sota els sass\xc3\xa0nides i despr\xc3\xa9s sota domini del califat, va incloure el districte de Layzan, el centre del qual correspondria a la moderna Lahij on va governar generalment una branca col\xc2\xb7lateral que va formar un estat separat fins al segle XVII.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els segles IX i XI els rivals principals dels sobirans de Xirvan estaven al nord: els alans, els rus (de la zona de la mar C\xc3\xa0spia), i els pr\xc3\xadnceps haximites de Bab al-Abwad; per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 al sud amb els musaf\xc3\xadrides i els xadd\xc3\xa0dides. Posteriorment va caure sota influ\xc3\xa8ncia dels selj\xc3\xbacides, i m\xc3\xa9s tard dels mongols. _NEWLINE_Al segle XVI va caure en mans dels saf\xc3\xa0vides que van suprimir la monarquia sota Tahmasp I (1524-1576) i van convertir Xirvan en prov\xc3\xadncia persa; la poblaci\xc3\xb3, que era sunnita (i els saf\xc3\xa0vides eren xi\xc3\xaftes), es va revoltar m\xc3\xa9s d\'una vegada, i generalment amb suport dels otomans. El 1578 els otomans van ocupar el pa\xc3\xads que els fou reconegut pel tractat de pau de 1598. Va quedar dividit en 14 sandjaks i el territori inclo\xc3\xafa Xakki, al nord-oest, i Bak\xc3\xba (al sud-est) sense arribar per\xc3\xb2 a Derbent._NEWLINE_El 1607 els perses van recuperar el territori. Al llarg del segle XVII els territoris de Quba i Layzan (aquest formava encara un principat) foren abandonats als kaytaks que havien emigrat cap al sud. El 1722 el khan de Quba es va sotmetre a Pere I el Gran de R\xc3\xbassia del que va quedar com a vassall. En el tractat de 1724 amb l\'Imperi Otom\xc3\xa0, la zona costanera del Xirvan amb Bak\xc3\xba, ocupada pels russos, va ser separada de la resta que va quedar en mans dels turcs amb capital a Xemakha. Quan poc temps despr\xc3\xa9s els territoris russos i trucs van retornar a P\xc3\xa8rsia, la divisi\xc3\xb3 administrativa com a dues entitats, es va mantenir; al tractat de 1732 els territoris al nord de la desembocadura del Kura foren deixats altre cop als russos i la part occidental del Xirvan i el Daguestan foren pels turcs. Per\xc3\xb2 no gaire despr\xc3\xa9s Nadir Xah de P\xc3\xa8rsia imposava nous termes: els territoris turcs foren conquerits militarment (conquesta de Xemakha el 22 d\'octubre de 1734) i els russos van abandonar els seus territoris de manera volunt\xc3\xa0ria al tractat de Gandja de 21 de mar\xc3\xa7 de 1735. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 a la mort de Nadir Xah el 1747, el domini persa es va enfonsar i els diversos khanats van esdevenir independents; el territori del khan de Xemakha fou conegut com a khanat de Xirvan. El khan de Quba, Fath Ali (1758-1789) va poder dominar tamb\xc3\xa9 a Xemakha i a Derbent i va arribar a planejar la conquesta de P\xc3\xa8rsia i la seva proclamaci\xc3\xb3 com a xa, per\xc3\xb2 els qajars van unificar el pa\xc3\xads i ja els fills de Fath Ali, van seguir la mateixa sort que altres khans menors dels Caucas i van acabar sotmesos per R\xc3\xbassia. _NEWLINE_El general rus Zobow, enviat per Catalina II la Gran, va arribar fins al riu Kura el 1796, per\xc3\xb2 fou cridat per l\'emperador Pau, que tenia una nova pol\xc3\xadtica. El khan de Xemakha es va sotmetre a R\xc3\xbassia el 1805 i el 1806 els russos van entrar a Derbent i a Bak\xc3\xba; el khan de Xemakha, alarmat, va buscar l\'ajut dels perses, per\xc3\xb2 al tractat de Gulistan de 24 d\'octubre de 1813, P\xc3\xa8rsia va haver de renunciar a Quba, Derbent, Xemakha i Bak\xc3\xba. El khan de Xemakha, Mustaf\xc3\xa0 Khan (1796-1820), va conservar el tron i despr\xc3\xa9s de 1813 encara va tenir alguns contactes amb els perses fins que el 1820 el territori fou ocupat i annexionat a R\xc3\xbassia i el khan va fugir a P\xc3\xa8rsia. L\'antic Xirvan es va dividir en tres districtes o cercles: Xemakha, G\xc3\xb6k\xc4\x8day i Djawad. La guerra del 1826 va permetre a Mustaf\xc3\xa0 i a l\'antic khan de Quba, Husayn, de revoltar temporalment els seus antics territoris. Despr\xc3\xa9s de 1840 els territoris de Xemakha, Quba i Bak\xc3\xba es van unificar en una entitat administrativa anomenada "Territori de la C\xc3\xa0spia", nom canviat el 1846 per "Govern de Xemakha" i el 1859, quan Xemakha fou destru\xc3\xafda per un terratr\xc3\xa8mol, i la capital va passar a Bak\xc3\xba, es va anomenar "Govern de Bak\xc3\xba"; en aquest temps Xemakha tenia m\xc3\xa9s habitants que Bak\xc3\xba (el 1865 eren 21.550 habitants a Xemakha i 10.600 habitants a Bak\xc3\xba), situaci\xc3\xb3 que aviat va canviar (el 1880 a Bak\xc3\xba hi havia 45.679 habitants i a Xemakha 28.545)._NEWLINE_Xirvan va formar part de la Rep\xc3\xbablica de Transcauc\xc3\xa0sia, dels territoris t\xc3\xa0tars (\xc3\xa0zeris) i de la primera rep\xc3\xbablica de l\'Azerbaidjan, i despr\xc3\xa9s de la Rep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica de l\'Azerbaidjan (primer dins la RSS de Transcauc\xc3\xa0sia i despr\xc3\xa9s separadament). Xemakha va esdevenir cap\xc3\xa7alera d\'un rayon o districte que va subsistir en la segona rep\xc3\xbablica de l\'Azerbaidjan (\xc5\x9eamax\xc4\xb1)'