b'\n_START_ARTICLE_\nFala de X\xc3\xa0lima\n_START_SECTION_\nParlants\n_START_PARAGRAPH_\nA la vall hi ha uns 5.000 parlants d\'estes tres variants. A causa de l\'emigraci\xc3\xb3, hi ha vora 3.000 nadius de la regi\xc3\xb3 que viuen fora i que mantenen l\'\xc3\xbas familiar de la llengua. Tornen a l\'estiu, refor\xc3\xa7ant la vitalitat de la parla._NEWLINE_La fala \xc3\xa9s la llengua habitual de la poblaci\xc3\xb3, amb l\'excepci\xc3\xb3 dels funcionaris de l\'estat, de la policia i d\'altres persones vingudes de fora de la vall. No hi ha p\xc3\xa8rdua ling\xc3\xbc\xc3\xadstica en les generacions m\xc3\xa9s joves, encara que es podria dir que Valverde \xc3\xa9s el poble m\xc3\xa9s castellanitzat. A partir del 1960, el nombre de castellanismes en la llengua parlada va augmentar de manera progressiva a causa de l\'escola, el servei militar i els mitjans de comunicaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEstudis\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres refer\xc3\xa8ncies filol\xc3\xb2giques conegudes sobre la fala van ser realitzades per Fritz Kr\xc3\xbcger, el 1925, i per Otto Fink, el 1929, quan van estudiar el castell\xc3\xa0 dialectal de la zona. Jos\xc3\xa9 Leite de Vasconcelos va realitzar una altra investigaci\xc3\xb3, entre el 1929 i el 1933, en la qual mostrava fen\xc3\xb2mens que mai no es van registrar en els estudis seg\xc3\xbcents, que l\'aproximava al portugu\xc3\xa9s, i fou llavors opini\xc3\xb3 un\xc3\xa0nime que es tractava d\'un dialecte del portugu\xc3\xa9s._NEWLINE_El primer investigador que es va referir a la fala com d\'origen gallec, comparant-la amb els furs de Castelo-Rodrigo (1209) i relacionant-la amb la possible arribada de pobladors gallecs a la zona als segles XII i XIII va ser Lu\xc3\xads F. Lindley Cintra, el 1959: "La parla fonamentalment gallega, per\xc3\xb2 amb lleonesismes, de Castelo Rodrigo i Riba-Coa al s. XIII, la parla tamb\xc3\xa9 essencialment gallega de la regi\xc3\xb3 de Xalma, no s\xc3\xb3n res m\xc3\xa9s, segons crec, que parles d\'estos nuclis de repobladors gallecs tan freq\xc3\xbcentment recordats per la topon\xc3\xadmia". Clarinda de Azevedo tamb\xc3\xa9 es refereix a esta repoblaci\xc3\xb3, afirmant la seua relaci\xc3\xb3 amb un galaicoportugu\xc3\xa9s arcaic i, per tant, amb m\xc3\xa9s proximitat amb el gallec actual. Jos\xc3\xa9 Luis Mart\xc3\xadn Galindo va creure que les fales s\xc3\xb3n anteriors a una possible repoblaci\xc3\xb3 gallega, per\xc3\xb2 esta tesi no va aconseguir gaires partidaris._NEWLINE_Xos\xc3\xa9 Henrique Costas Gonz\xc3\xa1lez afirma als seus estudis la galleguitat d\'estes parles, establint-ne l\'origen en la repoblaci\xc3\xb3 per gallecs als segles XII i XIII i la interfer\xc3\xa8ncia de lleonesismes a causa d\'un llarg contacte amb el lleon\xc3\xa9s. L\'exist\xc3\xa8ncia de mots gallecs a la serra de Gata i al sud-oest de Salamanca podria indicar que l\'extensi\xc3\xb3 de la fala a l\'edat mitjana hauria estat m\xc3\xa9s gran que en l\'actualitat. Fr\xc3\xadas Conde tamb\xc3\xa9 es mostra partidari de la galleguitat de les parles. Jos\xc3\xa9 Enrique Gargallo Gil parla d\'un gallecportugu\xc3\xa9s fronterer i arca\xc3\xaftzant, tot admetent una vinculaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s forta amb el gallec que amb el portugu\xc3\xa9s. Juan Manuel Carrasco Gonz\xc3\xa1lez classifica la fala com la tercera varietat del gallecportugu\xc3\xa9s._NEWLINE_L\'any 1999 es va celebrar un congr\xc3\xa9s sobre la fala, amb la intervenci\xc3\xb3 dels principals investigadors.'