b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x80reu\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nExplica Joan Coromines que el d'\xc3\x80reu, directament emparentat amb Ara\xc3\xb3s, \xc3\xa9s dels top\xc3\xb2nims m\xc3\xa9s controvertits dels Pallars. Coromines es decanta per un possible h\xc3\xadbric c\xc3\xa8ltic i basc: ara (conreu o camp conreat) i otz (fred): camps freds, segons una moderna interpretaci\xc3\xb3 del top\xc3\xb2nim.\n_START_SECTION_\nEl poble d'\xc3\x80reu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x80reu es divideix en dos nuclis prou diferenciats, tant pel que fa a la seva estructura, com per la dist\xc3\xa0ncia que els separa. A migdia, al mig d'un pla, hi ha el poble pr\xc3\xb2piament dit, amb una planta rectangular allargassada de nord a sud, per\xc3\xb2 sense un urbanisme definit. M\xc3\xa9s al nord, una mica cap al nord-est, hi ha la For\xc3\xa7a d'\xc3\x80reu, antiga vila closa, en forma de castell, que \xc3\xa9s el que d\xc3\xb3na nom a aquest nucli. Tanmateix, de la For\xc3\xa7a antiga a penes en queda res m\xc3\xa9s que l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu i les restes del portal que hi ha unides al temple.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nVa pert\xc3\xa0nyer al vescomtat de Castellb\xc3\xb2 i va tenir ajuntament propi fins al 1927. El terme de l'EMD es correspon amb el de l'antic municipi d'\xc3\x80reu, que amb 73,4 km\xc2\xb2 ocupa la meitat nord del municipi actual d'Alins. L'entitat municipal descentralitzada es va crear durant la d\xc3\xa8cada del 1950.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEn el fogatge del 1553, Areu declara 2 focs eclesi\xc3\xa0stics i 13 de laics, uns 75 habitants.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x80reu, t\xc3\xa9 un article en el Diccionario geogr\xc3\xa1fico... de Pascual Madoz. Hi diu que \xc3\xa9s una localitat amb ajuntament situada al peu del port del seu nom, a l'extrem d'una vall envoltada pels Pirineus, on les muntanyes estan cobertes d'arbusts, herba, avets i altres arbres que li confereixen un aspecte alegre i pintoresc. La combaten principalment els vents del nord i de l'oest. El clima, molt fred, \xc3\xa9s bastant sa, i s'hi pateixen alguns refredats i pulmonies. En aquell moment la vila tenia 31 cases de construcci\xc3\xb3 mitjana, Casa de la Vila, pres\xc3\xb3 i l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant F\xc3\xa8lix, servida pel rector i 3 beneficiats amb t\xc3\xadtols de fam\xc3\xadlia o de sang; el rector \xc3\xa9s de provisi\xc3\xb3 pel rei o pel bisbe, segons el mes de l'any en qu\xc3\xa8 queda vacant. Hi ha en el terme diverses fonts, fortes i ferruginoses; l'aigua del riu serveix per a abeurar el bestiar. Al nord i al sud hi ha muntanyes altes, amb pastures i boscos que subministren llenya als habitants d'Ainet de Besan, o de Vallferrera. Hi passa el cam\xc3\xad ral, en mal estat a partir d'\xc3\x80reu, que va a Fran\xc3\xa7a pel port d'\xc3\x80reu. Descriu el terme com a muntany\xc3\xb3s i amb terres de qualitat mitjana, compr\xc3\xa8n uns 100 jornals de conreu i alguns prats. S'hi produ\xc3\xafa s\xc3\xa8gol, patates, llegums, fenc, una mica d'hortalisses i llenya. Hi ha bones pastures per a la cria de vaques, ovelles, mules, cavalls, cabres i porcs. La cacera era de perdius, llebres i isards, i hi havia bastants animals nocius. Formaven la poblaci\xc3\xb3 26 ve\xc3\xafns (caps de casa) i 186 \xc3\xa0nimes (habitants)._NEWLINE_En el cens del 1857 Ar\xc3\xa9o \xc3\xb3 Arr\xc3\xa9u apareix amb 380 habitants i 74 c\xc3\xa8dules personals inscrites."