b"\n_START_ARTICLE_\nMetaf\xc3\xadsica (Arist\xc3\xb2til)\n_START_SECTION_\nAlfa\n_START_PARAGRAPH_\nEl fil\xc3\xb2sof \xc3\xa9s aquell qui es pregunta el perqu\xc3\xa8 de les coses i no es limita a descriure-les, per aix\xc3\xb2 cerca el primer principi, com han fet els pensadors que l'han precedit, dels quals efectua un breu rep\xc3\xa0s des de Tales de Milet a Plat\xc3\xb3. Critica que busquen sovint nom\xc3\xa9s un tipus de causalitat per\xc3\xb2 que cal abordar-les totes (les seves quatre causes: material, formal, eficient i final) per entendre com funciona el m\xc3\xb3n. El desig de saber neix de la curiositat i l'admiraci\xc3\xb3 per all\xc3\xb2 que envolta l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 i la seva recerca \xc3\xa9s el principal b\xc3\xa9 de l'exist\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nPetita alfa\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest llibre, anomenat aix\xc3\xad perqu\xc3\xa8 refuta possibles objeccions als principis postulats al tractat anterior, explica que les causes no poden ser infinites, que ha d'haver una que desencadeni el proc\xc3\xa9s de tot el que existeix.\n_START_SECTION_\nGamma\n_START_PARAGRAPH_\nAqu\xc3\xad apareix el principi de no contradicci\xc3\xb3, b\xc3\xa0sic en l\xc3\xb2gica, que li permet definir els \xc3\xa9ssers de manera un\xc3\xadvoca, tot i que existeixin diferents maneres de referir-se a l'\xc3\xa9sser. Igualment critica el relativisme de Prot\xc3\xa0gores com a font d'error. Si no \xc3\xa9s possible acceptar una proposici\xc3\xb3 i la seva oposada, cal buscar quina \xc3\xa9s vertadera i concloure que l'oposada ser\xc3\xa0 falsa. Posteriorment indica que existeix una unitat de pensament entre tots els humans que els permet arribar a la veritat si s'esforcen. Una tasca essencial \xc3\xa9s delimitar els axiomes de cada ci\xc3\xa8ncia per poder elaborar construccions a partir d'ells.\n_START_SECTION_\nDelta\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7a a definir els conceptes principals de la resta de l'obra, fins a trenta mots essencials en la seva filosofia.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88psilon\n_START_PARAGRAPH_\nDivideix les ci\xc3\xa8ncies en pr\xc3\xa0ctiques i te\xc3\xb2riques, essent aquestes superiors perqu\xc3\xa8 s'ocupen del saber en si mateix. La filosofia primera \xc3\xa9s per tant la ci\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s important de totes, ja que parla de l'\xc3\xa9sser en tant que \xc3\xa9sser i \xc3\xa9s subjacent a les altres, ocupades de parts particulars de la realitat i no del seu conjunt. Tamb\xc3\xa9 diferencia entre aquells sabers necessaris i aquells que s\xc3\xb3n d'aquesta manera nom\xc3\xa9s per accident, que relega per als sofistes, pels quals manifesta el mateix menyspreu que el seu mestre Plat\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nZeta\n_START_PARAGRAPH_\nEs considera que Zeta \xc3\xa9s un dels llibres claus de la Metaf\xc3\xadsica. En ell es defineix el concepte de subst\xc3\xa0ncia, que \xc3\xa9s el substrat de les qualitats que defineixen un cos, uni\xc3\xb3 de mat\xc3\xa8ria i forma (hilemorfisme). Aquestes qualitats poden canviar si s\xc3\xb3n accidentals per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s alterant la subst\xc3\xa0ncia canvia aquell cos i deixa de ser ell mateix. Els noms defineixen tant els cossos com les seves qualitats i permeten comunicar com s\xc3\xb3n per a adquirir coneixement. Les qualitats equivalen a les enunciades en una obra anterior, les Categories. Els \xc3\xa9ssers poden ser generats per la natura, per art i per atzar, per\xc3\xb2 no es pot afirmar que la mat\xc3\xa8ria i la forma que componen l'\xc3\xa9sser sorgeixin per separat. Un cop existeix un \xc3\xa9sser amb una subst\xc3\xa0ncia, aquesta pot ser causa d'altres \xc3\xa9ssers o canvis.\n_START_SECTION_\nEta\n_START_PARAGRAPH_\nReflexiona sobre els conceptes d'unitat i difer\xc3\xa8ncia referits a l'\xc3\xa9sser, analitzant els components de la mat\xc3\xa8ria. Diferencia entre els \xc3\xa9ssers que canvien i els que es mantenen iguals, eterns. Els que canvien s\xc3\xb3n objecte d'an\xc3\xa0lisi de la f\xc3\xadsica, mentre que els eterns pertanyen a la filosofia primera.\n_START_SECTION_\nTheta\n_START_PARAGRAPH_\nAqu\xc3\xad s'introdueix una oposici\xc3\xb3 clau en el pensament aristot\xc3\xa8lic: la d'acte i pot\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s a dir la difer\xc3\xa8ncia entre les possibilitats d'una entitat i all\xc3\xb2 que realment acaba esdevenint. La pot\xc3\xa8ncia actua com a principi motor del canvi que fa evolucionar l'\xc3\xa9sser. La relaci\xc3\xb3 entre els dos conceptes inclou el temps, cal que passi temps perqu\xc3\xa8 la pot\xc3\xa8ncia pugui convertir-se en acte. Tamb\xc3\xa9 relaciona aquesta distinci\xc3\xb3 amb la de mat\xc3\xa8ria i forma, ja que la forma \xc3\xa9s possibilitat igual que la pot\xc3\xa8ncia per\xc3\xb2 la mat\xc3\xa8ria actualitza i alhora limita aquestes possibilitats existencials.\n_START_SECTION_\nIota\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 centrat en el concepte d'identitat, all\xc3\xb2 que fa que quelcom sigui all\xc3\xb2 mateix i no qualsevol altra cosa, i com els canvis afecten a la seva identitat o la mantenen malgrat modificacions accidentals. Estudia els \xc3\xa9ssers animats i inanimats, que han de ser estudiats com a conjunt at\xc3\xa8s que s\xc3\xb3n part d'un mateix cosmos o ordre.\n_START_SECTION_\nKappa\n_START_PARAGRAPH_\nEfectua un resum d'alguns dels conceptes de la f\xc3\xadsica aristot\xc3\xa8lica, especialment aquells de moviment, canvi i infinit.\n_START_SECTION_\nLambda\n_START_PARAGRAPH_\nIntrodueix l'equival\xc3\xa8ncia entre el primer motor i la divinitat, que ser\xc3\xa0 un dels arguments usats pels fil\xc3\xb2sofs medievals per demostrar l'exist\xc3\xa8ncia de D\xc3\xa9u, per exemple Tom\xc3\xa0s d'Aquino a les seves cinc vies. La idea central rau que si tot es mou i el moviment \xc3\xa9s causat per un agent, hi ha un moment on s'arriba a un primer motor imm\xc3\xb2bil, seguint la l\xc3\xb2gica dels raonaments inclosos al tractat Petita alfa. Aquest motor imm\xc3\xb2bil equival al d\xc3\xa9u que \xc3\xa9s principi de tot el que existeix.\n_START_SECTION_\nMi\n_START_PARAGRAPH_\nIntrodueix la filosofia de les matem\xc3\xa0tiques. Les idees no s\xc3\xb3n subst\xc3\xa0ncies perqu\xc3\xa8 no tenen realitat material, per tant els nombres no s\xc3\xb3n subst\xc3\xa0ncies.\n_START_SECTION_\nNi\n_START_PARAGRAPH_\nAnalitza com es comporten els nombres, indicant que no poden ser causa de res, sin\xc3\xb3 una descripci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 no s\xc3\xb3n subst\xc3\xa0ncies. Llavors les matem\xc3\xa0tiques, tot i ser importants, no poden ser la ci\xc3\xa8ncia primera, perqu\xc3\xa8 estan mancades d'una part cabdal de la realitat."