b"\n_START_ARTICLE_\nLor\xc3\xadsids\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 filogen\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos primat\xc3\xb2legs es basen en arguments paleobiogeogr\xc3\xa0fics per considerar Galagidae i Lorisidae com a components de l'infraordre Lorisiformes, tot i que els estudis biol\xc3\xb2gics no s\xc3\xb3n contundents. Mentre que els gal\xc3\xa0gids (Galagidae) s\xc3\xb3n omn\xc3\xadvors, saltadors i s'agafen pels arbres, els lor\xc3\xadsids mengen insectes i grimpen per alternan\xc3\xa7a de mans i peus quan caminen per les branques dels boscos. Se sap per f\xc3\xb2ssils de g\xc3\xa0lags trobats a l'\xc3\x80frica que aquestes esp\xc3\xa8cies sorgiren durant el Mioc\xc3\xa8 (25 a 5 MA). En canvi, els l\xc3\xb2rids s\xc3\xb3n descendents d'un antecessor com\xc3\xba que habitava des de l'\xc3\x80frica fins a l'\xc3\x80sia tropical, abans de l'assecament que es produ\xc3\xad durant el Mioc\xc3\xa8, en el qual els deserts del S\xc3\xa0hara, Ar\xc3\xa0bia Saudita, Iraq, Iran, Pakistan i Nord-est de l'\xc3\x8dndia van trencar la continu\xc3\xaftat selv\xc3\xa0tica amb \xc3\x80frica. Aix\xc3\xb2 va significar l'especialitzaci\xc3\xb3 en diverses esp\xc3\xa8cies de lor\xc3\xadsids.\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls l\xc3\xb2rids els trobem al sud-est Asi\xc3\xa0tic i a l'\xc3\x80frica central en els boscos tropicals densament poblats. Pa\xc3\xafsos on trobem l\xc3\xb2rids: \xc3\x8dndia, Filipines, Congo, Bangladesh, Vietnam, Tail\xc3\xa0ndia (entre d'alteres).\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl lor\xc3\xadsids habiten a les zones de selva tropical o bosc dens. Aquest clima es caracteritza per tenir unes temperatures altes relativament constants i unes precipitacions molt abundants i distribu\xc3\xafdes for\xc3\xa7a regularment durant tot l'any. Tamb\xc3\xa9 trobem una elevada humitat atmosf\xc3\xa8rica, rarament per sota del 80%. \xc3\x89s, doncs, un clima hiperhumit. Els boscos densos o selves tropicals s\xc3\xb3n habitats amb una gran biodiversitat i una densitat espectacular de biomassa. El repte m\xc3\xa9s important que tenen els l\xc3\xb2rids i els g\xc3\xa0lags \xc3\xa9s la compet\xc3\xa8ncia amb altres esp\xc3\xa8cies per aconseguir aliment.\n_START_SECTION_\nDepredaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn un ecosistema tan ric d'esp\xc3\xa8cies, el risc de ser v\xc3\xadctima d'un depredador \xc3\xa9s, \xc3\xb2bviament, molt alt. Per aix\xc3\xb2 un altre factor que condiciona l'especialitzaci\xc3\xb3 d'aquests animals \xc3\xa9s el risc de ser depredats. Encara es compliquen m\xc3\xa9s les coses si tenim en compte que moltes adaptacions no nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n preventives, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 serveixen per obtenir aliment. En ser els l\xc3\xb2rids esp\xc3\xa8cies nocturnes, se'n tenen poques dades de quins s\xc3\xb3n els seus depredadors. Els estudiosos del tema creuen que aquests depredadors s\xc3\xb3n principalment \xc3\xb2libes, serps, felins salvatges i mam\xc3\xadfers carn\xc3\xadvors m\xc3\xa9s grans que ells, com per exemple els goril\xc2\xb7les.\n_START_SECTION_\nMobilitat i costums\n_START_PARAGRAPH_\nLa compet\xc3\xa8ncia entre animals fa que alguns s'especialitzin a portar una vida nocturna. Aix\xc3\xb2 condicionar\xc3\xa0 decisivament la seva morfologia i els seus h\xc3\xa0bits. Aquest \xc3\xa9s el cas, com veurem, dels g\xc3\xa0lags i els l\xc3\xb2rids. Un h\xc3\xa0bitat tan frond\xc3\xb3s condiciona decisivament la locomoci\xc3\xb3 de les esp\xc3\xa8cies que hi viuen. Aix\xc3\xad doncs, en aquest ambient l'arboricolisme tindr\xc3\xa0 una gran import\xc3\xa0ncia entre els animals. Aquests s'hauran d'adaptar per despla\xc3\xa7ar-se amb agilitat a trav\xc3\xa9s dels arbres i les plantes. Com observarem, els animals presenten diferents adaptacions per facilitar aquests despla\xc3\xa7aments.\n_START_SECTION_\nInsectes\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre factor important a tenir en compte en aquest h\xc3\xa0bitat \xc3\xa9s l'abund\xc3\xa0ncia d'insectes. S'ha comptabilitzat que als boscos plujosos hi ha entre uns 2 i uns 80 milions d'esp\xc3\xa8cies d'insectes (destacable tenint en compte que el nombre total de les altres esp\xc3\xa8cies \xc3\xa9s 800.000). Aquest fet es deu a factors diversos, entre els quals trobem les seves dimensions i la seva especialitzaci\xc3\xb3 aliment\xc3\xa0ria. L'abund\xc3\xa0ncia d'insectes i el fet que aquests habitin els estrats m\xc3\xa9s alts del bosc dens tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un condicionant per a la vida, ja que empenyer\xc3\xa0 els animals a l'arboricolisme.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn un medi forestal tan complex la proporci\xc3\xb3 de fauna arbor\xc3\xadcola \xc3\xa9s elevada en tots els grups d'animals. Els l\xc3\xb2rids presenten diverses adaptacions relacionades amb l'arboricolisme. Entre les branques frondoses, hi ha for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s aliment del que hi pugui haver a terra, i un ambient m\xc3\xa9s complex i m\xc3\xa9s estructurat. Les extremitats posteriors s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s llargues i fortes que les davanteres, fet que els ajuda a moure's a trav\xc3\xa9s de les branques amb efici\xc3\xa8ncia. La cua \xc3\xa9s sempre molt peluda i m\xc3\xa9s llarga en comparaci\xc3\xb3 amb el cos i l'utilitzen activament per millorar la seva locomoci\xc3\xb3 al balancejar-se.\n_START_SECTION_\nMetabolisme i alimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls l\xc3\xb2rids tenen una baixa taxa metab\xc3\xb2lica, taxes de creixement lent, taxes de desenvolupament lentes i una reproducci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s redu\xc3\xafda. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l'adaptaci\xc3\xb3 dels l\xc3\xb2rids a la dieta d'insectes t\xc3\xb2xics._NEWLINE_Els l\xc3\xb2rids tenen un ritme metab\xc3\xb2lic molt baix en relaci\xc3\xb3 a altres mam\xc3\xadfers de la seva mida i un estil de vida molt lent. Reben una entrada d'energia molt baixa utilitzable a causa d'una dieta de baixa energia que cont\xc3\xa9 elevades quantitats de toxines i inhibidors de digesti\xc3\xb3. El metabolisme, doncs, \xc3\xa9s baix a causa de la necessitat de desintoxicar compostos secundaris de la dieta._NEWLINE_Aquest metabolisme baix condiciona la seva locomoci\xc3\xb3. Els l\xc3\xb2rids travessen l'espessa vegetaci\xc3\xb3 amb un moviment molt lent i suau que els permet evitar depredadors. Per facilitar aquests moviments tenen les extremitats davanteres i posteriors de la mateixa longitud. Es poden quedar imm\xc3\xb2bils hores, incl\xc3\xbas dies. Aquesta \xc3\xa9s la principal adaptaci\xc3\xb3 dels l\xc3\xb2rids a la selva tropical. Els podem definir com a trepadors lents per\xc3\xb2 segurs. Segons estudis realitzats sobre el loris pigmeu, una esp\xc3\xa8cie de l\xc3\xb2rids, aquests animals ingereixen una mitjana de 9,28 \xc2\xb1 0,48 g d'aliment en pes sec per dia. Es creu que guanyen 160,94 \xc2\xb1 8,05 kJ / dia del menjar i que, per tant, la seva capacitat digestiva \xc3\xa9s del 82,84 \xc2\xb11,98%. Totes aquestes caracter\xc3\xadstiques de l'energia metab\xc3\xb2lica d'aquesta esp\xc3\xa8cie de l\xc3\xb2rids estan relacionades amb la seva massa corporal, clima i h\xc3\xa0bitat._NEWLINE_Els l\xc3\xb2rids mengen formigues, insectes nocius, termites o erugues, molts d'aquests insectes s\xc3\xb3n t\xc3\xb2xics. L'avantatge principal d'una dieta \xe2\x80\x9ct\xc3\xb2xica\xe2\x80\x9d \xc3\xa9s un subministrament abundant i accessible d'aliments, ja que en ser t\xc3\xb2xics tindran menys depredadors._NEWLINE_Un exemple seria la formiga de l'ac\xc3\xa0cia que pot provocar un adormiment molt prolongat al bra\xc3\xa7 dels humans. En canvi la trobem en la dieta dels l\xc3\xb2rids com un component m\xc3\xa9s. Els l\xc3\xb2rids utilitzen la seva pr\xc3\xb2pia orina escampada pels peus, mans i cara com a mecanisme de defensa contra la picada d'aquests insectes t\xc3\xb2xics. La dieta consisteix en una barreja d'insectes i altres animals petits, n\xc3\xa8ctar, petites aus, llangardaixos i fruita. L'alimentaci\xc3\xb3 a base d'insectes \xc3\xa9s una clara adaptaci\xc3\xb3 a la vida de la selva tropical, on, com ja hem dit, hi ha una elevada densitat d'insectes._NEWLINE_Tot i que els insectes dels quals s'alimenten s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cils de trobar per l'olor, molts s\xc3\xb3n irritants i els l\xc3\xb2rids han hagut d'adaptar-se per sobreviure a la ingesti\xc3\xb3 de toxines que produeixen aquests insectes, com ja hem explicat abans. Les fruites els subministren hidrats de carboni mentre que els teixits de l'animal els proporcionen altres subst\xc3\xa0ncies nutritives essencials com les prote\xc3\xafnes. Les lleguminoses s\xc3\xb3n grans aportadors de calci.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bits\n_START_PARAGRAPH_\nMostren una olor marcada, ja que les mans i les plantes dels peus estan impregnades amb orina. Es comuniquen parlant entre ells i marcant el seu cam\xc3\xad amb orina. Cap al final de la nit, els membres del grup realitzen una trucada especial per reunir-se tots a dormir en un niu fet de fulles, en un grup de branques o en un forat a l'arbre. Tenen unes gl\xc3\xa0ndules als colzes que segreguen un l\xc3\xadquid que els ajuda en la comunicaci\xc3\xb3, aquest l\xc3\xadquid t\xc3\xa9 una composici\xc3\xb3 diferent en cada esp\xc3\xa8cie. Viuen en comunitats socials i s\xc3\xb3n pol\xc3\xadgams. La majoria d'esp\xc3\xa8cies donen lloc a una sola cria, per\xc3\xb2 alguns tenen regularment bessons. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 mitj\xc3\xa0 dura entre 112 i 136 dies segons l'esp\xc3\xa8cie. Els g\xc3\xa0lags neixen amb els ulls entreoberts, incapa\xc3\xa7os de moure's independentment. Despr\xc3\xa9s d'uns dies, la mare carrega el seu fill amb la boca i el deixa a les branques per alimentar-lo."