b"\n_START_ARTICLE_\nXufa\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una planta ge\xc3\xb2fita rizomatosa de 40 a 50 cm d'al\xc3\xa7ada amb estolons subterranis esquamosos, de vegades inflats en un tubercle ovoide a l'estrem. Fulles de 10-30 x 0,2-1 cm;2-9 br\xc3\xa0ctees;4-10 radis desiguals, de 0-10 cm; espiguetes de 6-22 flors; glumes a penes carenades, de 2-3 x 2 mm, m\xc3\xa9s o menys obtuses. Floreix d'agost a novembre._NEWLINE_Presenta dues varietats: var. esculentum (silvestre) amb tubercles petits i amargants i var. sativus (cultivada) amb tubercles m\xc3\xa9s grossos i dol\xc3\xa7os._NEWLINE_La xufa de Val\xc3\xa8ncia t\xc3\xa9 denominaci\xc3\xb3 d'origen protegida des del 1995._NEWLINE_Es pot diferenciar la xufa cultivada a la Comunitat Valenciana de la cultivada a \xc3\x80frica pels l\xc3\xadpids trobats a la superf\xc3\xadcie de la membrana de les xufes a causa de la difer\xc3\xa8ncia d'estr\xc3\xa8s h\xc3\xaddric i t\xc3\xa8rmic que experimenta la planta.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nProbablement \xc3\xa9s origin\xc3\xa0ria de l'\xc3\x80frica occidental; \xc3\xa9s de distribuci\xc3\xb3 pantropical. Viu en herbassars humits, terres cultivades, sovint en s\xc3\xb2ls arenosos a la terra baixa.\n_START_SECTION_\nComposici\xc3\xb3 nutritiva\n_START_PARAGRAPH_\nComposici\xc3\xb3 de la xufa seca: aigua 0% subst\xc3\xa0ncies nitrogenades 7,55%, sucre 21,5%, mid\xc3\xb3 24,54% pentosana 6,03%, fibra bruta 8,56%, extracte eteri 29,58%, cendres 1,71%._NEWLINE_Destaca la seua riquesa en fibra.\n_START_SECTION_\nCultiu\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Teofrast els antics egipcis consumien els tubercles com a postres. \xc3\x89s t\xc3\xadpic de l'Horta de Val\xc3\xa8ncia (introdu\xc3\xaft pels \xc3\xa0rabs). Per al conreu necessita terrenys solts (sorrencs), ja que aix\xc3\xad els tubercles queden arrodonits, i com a m\xc3\xadnim la calor de l'estiu mediterrani. A l'Horta de Val\xc3\xa8ncia es cultiva comunament dins una rotaci\xc3\xb3 de cultius. Per exemple, seguint les patates primerenques, les cebes baboses o les carxoferes. _NEWLINE_Es fa a solcs separats uns 50 cm. Es planten els tubercles tradicionalment a la primera quinzena de maig per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es pot fer a l'abril. La plantaci\xc3\xb3 es fa distanciant les plantes 15 cm a cada posici\xc3\xb3 amb 2-4 tubercles. S'esmercen uns 160 kg de tubercles per hect\xc3\xa0rea. Antigament es feia una plantaci\xc3\xb3 manual, per\xc3\xb2 actualment est\xc3\xa0 mecanitzada. \xc3\x89s un conreu que habitualment no s'adoba, ja que f\xc3\xa0cilment s'ajau si t\xc3\xa9 massa nitrogen. _NEWLINE_La collita es fa entre mitjans d'octubre i mitjans de desembre, i per a fer-la es cremen les fulles controladament. _NEWLINE_En la postcollita cal el rentat per treure'n la terra i l'assecat, ja que collida t\xc3\xa9 un 22% d'humitat i ha de passar al 7%. El rendiment de la collita es troba entre els 10.000 i els 18.000 kg/ha. Competeix malament al principi amb males herbes com les dels g\xc3\xa8neres Portulaca, Raphanus o Cladium. _NEWLINE_Les malalties que afecten la xuflera s\xc3\xb3n fongs dels g\xc3\xa8neres Fusarium i Rhizoctonia i, sobretot, lepid\xc3\xb2pters barrinadors tortricids com Bactra lanceolata i Bactra furfurana._NEWLINE_Els punts de cultiu principals d'avui en dia s\xc3\xb3n la prov\xc3\xadncia de Val\xc3\xa8ncia, Burkina Faso i el N\xc3\xadger.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as alimentari\n_START_PARAGRAPH_\nEs pot consumir crua, torrat i el seu suc s'ha utilitzat per a fer begudes. Tamb\xc3\xa9 se'n fa farina de xufa i oli de xufa. Si s'assequen, al mullar-les durant quatre hores en aigua es tornen blanetes i saboroses. Per les seues caracter\xc3\xadstiques nutricionals \xc3\xa9s considerada un superaliment.\n_START_SECTION_\nAltres usos\n_START_PARAGRAPH_\nL'oli de xufa t\xc3\xa9 usos cosm\xc3\xa8tics, farmac\xc3\xa8utics i com a impermeabilitzant de fibres t\xc3\xa8xtils La xufa s'utilitza tamb\xc3\xa9 com a esquer."