b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xbasica llatinoamericana\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica ind\xc3\xadgena\n_START_PARAGRAPH_\nMolt poc se sap sobre la m\xc3\xbasica que hi havia al continent americ\xc3\xa0 abans de l\'arribada dels espanyols. Les antigues civilitzacions mesoamericanes dels maies i els asteques tocaven instruments entre els quals s\'inclouen el tlapitzalli (flauta), el teponatzli (tambor de fusta), una esp\xc3\xa8cie de trompeta feta de cargol de mar, diversos tipus de sonalls i raspes, i el huehuetl (timbal). _NEWLINE_Els primers escrits dels colonitzadors espanyols indicaven que la m\xc3\xbasica asteca era plenament religiosa, i era executada per m\xc3\xbasics professionals; alguns instruments eren considerats sagrats, i els errors en l\'execuci\xc3\xb3 era castigat perqu\xc3\xa8 representar una ofensa als d\xc3\xa9us. Algunes representacions pict\xc3\xb2riques indiquen que l\'execuci\xc3\xb3 amb conjunts instrumentals era bastant corrent. Instruments similars es troben entre els inques, que tenien una \xc3\xa0mplia varietat de zampo\xc3\xb1as i ocarines._NEWLINE_La m\xc3\xbasica ind\xc3\xadgena d\'alguns pa\xc3\xafsos andins (Equador, Per\xc3\xba i Bol\xc3\xadvia), tendeix a la utilitzaci\xc3\xb3 prominent d\'instruments de vent usualment elaborats amb fusta i canyes, aix\xc3\xad com amb ossos d\'animals. El ritme, habitualment, \xc3\xa9s mantingut amb tambors coberts amb fusta i cuirs, que interpreten patrons r\xc3\xadtmics simples i ritmes variats. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s acompanyat amb instruments de l\'estil de sonalls fets de pe\xc3\xbclles, c\xc3\xb2dols o llavors. Els instruments de corda d\'origen europeu i mediterrani han tingut adaptacions locals com s\xc3\xb3n el charango i la mandolina.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arribada dels espanyols i la seva m\xc3\xbasica marca l\'inici de la m\xc3\xbasica llatinoamericana. En les \xc3\xa8poques immediatament anteriors, a Espanya i Portugal havia existit una coexist\xc3\xa8ncia de diversos grups \xc3\xa8tnics, incloent \xc3\xa0rabs, moros del nord d\'\xc3\x80frica, gitanos, jueus i cristians, cadasc\xc3\xba amb les seves pr\xc3\xb2pies manifestacions musicals, fet que va contribuir a l\'evoluci\xc3\xb3 de la m\xc3\xbasica primig\xc3\xa8nia llatina. Molts instruments i estils musicals dels moros van passar a formar part de la cultura espanyola; per exemple, l\'estil de cant nord-afric\xc3\xa0 nasal i l\'\xc3\xbas freq\xc3\xbcent de la improvisaci\xc3\xb3. De l\'Europa continental, Espanya va adoptar la tradici\xc3\xb3 francesa dels trobadors, que durant el segle XVI va formar una part important de la cultura espanyola. D\'aquesta her\xc3\xa8ncia es va mantenir el format de la d\xc3\xa9cima, un tipus de composici\xc3\xb3 l\xc3\xadrica, que es mant\xc3\xa9 com a part fonamental de la m\xc3\xbasica llatinoamericana, i que est\xc3\xa0 present en el corrido, el bolero i el vallenato._NEWLINE_Alguns pobles moderns d\'Am\xc3\xa8rica Llatina s\xc3\xb3n essencialment africans, com els garifunes o caribs negres d\'Am\xc3\xa8rica Central. La seva m\xc3\xbasica reflecteix el seu a\xc3\xafllament de la influ\xc3\xa8ncia europea. Tanmateix, en general, els esclaus africans van arribar al continent americ\xc3\xa0 modificant les seves tradicions musicals, i adaptant els estils r\xc3\xadtmics africans a les can\xc3\xa7ons europees, i viceversa.\n_START_SECTION_\nArgentina\n_START_PARAGRAPH_\nEl tango \xc3\xa9s potser l\'estil musical m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s de l\'Argentina, i \xc3\xa9s conegut al m\xc3\xb3n sencer. Altres ritmes inclouen la chacarera, la cueca, la zamba i el chamam\xc3\xa9. Entre els ritmes moderns es poden nomenar el cuarteto, la c\xc3\xbambia i les seves derivacions. El rock argent\xc3\xad va comen\xc3\xa7ar a ser popular durant la d\xc3\xa8cada del 1980, estenent-se posteriorment per la resta de Llatinoam\xc3\xa8rica.\n_START_SECTION_\nBrasil\n_START_PARAGRAPH_\nBrasil \xc3\xa9s un pa\xc3\xads extens geogr\xc3\xa0ficament i divers en l\'aspecte cultural. T\xc3\xa9 una llarga hist\xc3\xb2ria de desenvolupament musical, que abasta des d\'un estil innovador d\'inicis del segle XX com la samba fins a la moderna m\xc3\xbasica popular brasilera i el tropicalisme. La bossa nova i el latin hass s\xc3\xb3n coneguts internacionalment._NEWLINE_Entre els instruments que tocaven els pobles nadius de la selva tropical brasilera hi havia tipus de xiulets, flautes, trompetes, tambors i maraques. Gran part de la m\xc3\xbasica folkl\xc3\xb2rica de la zona imita el so de la selva amaz\xc3\xb2nica. Quan van arribar els portuguesos al Brasil, els ind\xc3\xadgenes que van contactar amb ells van desenvolupar una s\xc3\xa8rie de flautes de canya i de vent i instruments de percussi\xc3\xb3. Els missioners jesu\xc3\xaftes van introduir can\xc3\xa7ons que utilitzaven la llengua tup\xc3\xad, amb lletres cristiana, en un intent de convertir la gent al cristianisme, i tamb\xc3\xa9 va introduir el cant gregori\xc3\xa0, la flauta, l\'arc i el clavicordi._NEWLINE_La primitiva m\xc3\xbasica en el que ara \xc3\xa9s el territori del Brasil va ser la dels pobles nadius de la zona. Poc se sap sobre la seva m\xc3\xbasica, ja que no hi ha registres escrits d\'aquesta \xc3\xa8poca. Amb l\'arribada dels europeus, la cultura brasilera va comen\xc3\xa7ar a prendre forma com una s\xc3\xadntesi dels estils musicals nadius amb la m\xc3\xbasica portuguesa i la m\xc3\xbasica africana._NEWLINE_A principis del segle 20, la samba va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar-se a partir de choro, en els barris de Rio de Janeiro, zones habitades principalment per negres pobres descendents d\'esclaus. La popularitat de la samba ha anar augmentat durant el segle XX._NEWLINE_L\'esport afro-brasiler de la capoeira mai es juga sense l\'acompanyament de la seva pr\xc3\xb2pia m\xc3\xbasica, que \xc3\xa9s generalment considerada com una forma de la m\xc3\xbasica popular de pregunta i resposta. Els principals instruments de la m\xc3\xbasica de capoeira inclouen el berimbau, l\'atabaque i el pandero. Les can\xc3\xa7ons de la capoeira podien ser improvisades en el moment, o poden ser can\xc3\xa7ons populars compostes per grans mestres, i sovint inclouen narracions sobre la hist\xc3\xb2ria de la capoeira, o sobre les obres dels grans mestres.\n_START_SECTION_\nXile\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica de Xile reuneix tant l\'esperit dels abor\xc3\xadgens andins de l\'altipl\xc3\xa0 com els ritmes colonials espanyols. La cueca \xc3\xa9s el ball nacional de Xile, mentre que el moviment musical de la nova can\xc3\xa7\xc3\xb3 xilena i el rock nacional sorgits al segle XX perduren com a ritmes t\xc3\xadpics del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nCol\xc3\xb2mbia\n_START_PARAGRAPH_\nLa c\xc3\xbambia \xc3\xa9s originalment un estil colombi\xc3\xa0 de m\xc3\xbasica popular, \xc3\xa0mpliament exportat a la resta de Llatinoam\xc3\xa8rica, especialment a Per\xc3\xba, M\xc3\xa8xic, Xile i Argentina. El vallenato tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un altre dels t\xc3\xadpics ritmes del pa\xc3\xads. La c\xc3\xbambia est\xc3\xa0 relacionada amb altres estils de la regi\xc3\xb3 costanera atl\xc3\xa0ntica, com el porro, la puya i el bullerengue, usualment producte d\'una barreja d\'influ\xc3\xa8ncies negres, ind\xc3\xadgenes i espanyoles.\n_START_SECTION_\nCosta Rica\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica de Costa Rica est\xc3\xa0 representada per expressions musicals com el tambito, la parrandera, el vals, el bolero, la quadrilla, el calipso, el chiquichiqui, i el mento. Tots ells sorgits dels processos migratoris i els intercanvis hist\xc3\xb2rics entre ind\xc3\xadgenes, europeus i africans. Alguns instruments t\xc3\xadpics s\xc3\xb3n el quijongo, la marimba, l\'ocarina, el bajo de caj\xc3\xb3n, el sabak, les flautes de canya, l\'acordi\xc3\xb3, la mandolina i la guitarra.\n_START_SECTION_\nCuba\n_START_PARAGRAPH_\nCuba ha produ\xc3\xaft molts dels estils musicals m\xc3\xa9s estesos pel m\xc3\xb3n, aix\xc3\xad com un nombre important de m\xc3\xbasics de renom en una varietat de ritmes, entre els quals es poden nomenar el canto nuevo, el txa-txa-txa, el mambo, la Nueva Trova i el son cub\xc3\xa0._NEWLINE_La m\xc3\xbasica cubana \xc3\xa9s l\'expressi\xc3\xb3 dels ritmes portats a l\'illa especialment pels colonitzadors espanyols i pels negres esclaus procedents d\'\xc3\x80frica. Tamb\xc3\xa9, en menor mesura, hi ha una certa influ\xc3\xa8ncia asi\xc3\xa0tica, amb la inclusi\xc3\xb3 de la corneta xinesa en la conga dels carnavals, un fet que va comen\xc3\xa7ar amb l\'arribada dels primers immigrants xinesos a l\'illa. El 1850 van arribar a Cuba 150.000 xinesos. Segons l\'origen de les seves influ\xc3\xa8ncies, podr\xc3\xadem fer una divisi\xc3\xb3 fonamental entre la m\xc3\xbasica euro-cubana i la afro-cubana, i d\'una molt extensa derivaci\xc3\xb3 de totes dues, amb les seves variades manifestacions populars a trav\xc3\xa9s dels anys i per les quals la m\xc3\xbasica de Cuba ha estat sempre reconeguda a trav\xc3\xa9s del m\xc3\xb3n i per moltes generacions._NEWLINE_Qualsevol classificaci\xc3\xb3 que es pretengui fer de la m\xc3\xbasica cubana dependr\xc3\xa0 m\xc3\xa9s aviat del grau de barreja entre les influ\xc3\xa8ncies europees i africanes que es descobreixin en ella. Ara b\xc3\xa9, reduir-la a aquesta classificaci\xc3\xb3 seria massa simple, ja que en realitat la m\xc3\xbasica cubana \xc3\xa9s el ric i complex resultat de la fusi\xc3\xb3 creativa d\'aquestes dues fonts, al qual s\'ha addicionat hist\xc3\xb2ricament la influ\xc3\xa8ncia de les m\xc3\xa9s diverses cultures i tend\xc3\xa8ncies musicals._NEWLINE_La m\xc3\xbasica tradicional o folkl\xc3\xb2rica cubana es classifica en el complex del punt, el complex de la rumba, el complex del danz\xc3\xb3n i el complex del son. La m\xc3\xbasica tradicional t\xc3\xa9 g\xc3\xa8neres que estan tamb\xc3\xa9 immersos dins la m\xc3\xbasica popular, el qual inclou el complex de la can\xc3\xa7\xc3\xb3, la salsa, el rock i el hip hop._NEWLINE_Avui dia es viu un nou boom d\'aquesta, resultat del redescobriment, almenys a nivell comercial i dels grans circuits de la m\xc3\xbasica, del que \xc3\xa9s un puixant moviment musical que va des de l\'anomenada salsa, fins a la m\xc3\xbasica electroac\xc3\xbastica passant per el jazz el rock i la m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica._NEWLINE_La diversitat de grans figures com Silvio Rodr\xc3\xadguez, Ernesto Lecuona o Chucho Vald\xc3\xa9s, entre molts altres, s\xc3\xb3n potser mostra de la diversitat i riquesa d\'aquesta m\xc3\xbasica, que \xc3\xa9s considerada per alguns, al costat de la dels Estats Units i el Brasil, com una de les fonts m\xc3\xa9s importants de la m\xc3\xbasica popular contempor\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica Dominicana\n_START_PARAGRAPH_\nEl merengue ha estat popular a Rep\xc3\xbablica Dominicana durant moltes d\xc3\xa8cades, i \xc3\xa9s una mena de s\xc3\xadmbol nacional. La bachata \xc3\xa9s m\xc3\xa9s recent; derivada de m\xc3\xbasica rural del pa\xc3\xads, la bachata ha evolucionat i crescut en popularitat durant els darrers 40 anys.\n_START_SECTION_\nEquador\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica equatoriana es pot classificar en tres grans tipus: mestissa, \xc3\xadndia i negra. _NEWLINE_La m\xc3\xbasica mestissa surt de la interrelaci\xc3\xb3 entre la m\xc3\xbasica espanyola i \xc3\xadndia. En ella hi ha ritmes com la cercavila, passadissos, albazos i sanjuanitos i es caracteritza per l\'\xc3\xbas d\'instruments de cordes. Tamb\xc3\xa9 hi ha variacions regionals, com ara estils m\xc3\xa9s costaneres, com el vals (similar al vals peru\xc3\xa0) i la m\xc3\xbasica montubio. A l\'Equador, la m\xc3\xbasica \xc3\xadndia ve determinada en major o menor grau per la influ\xc3\xa8ncia de la cultura inca qu\xc3\xadtxua. Dins d\'ella trobem sanjuanitos (que \xc3\xa9s diferent del mest\xc3\xads sanjuanito), capishkas, dansaires i yaravis. La m\xc3\xbasica no qu\xc3\xadtxua ve de la m\xc3\xbasica ind\xc3\xadgena tsachila de Santo Domingo que est\xc3\xa0 influenciada per la ve\xc3\xafna marimba d\'arrels africanes. En el cas de la m\xc3\xbasica amaz\xc3\xb2nica destaca especialment la dels shuar, un poble de l\'Amaz\xc3\xb2nia._NEWLINE_La m\xc3\xbasica negre equatoriana es pot agrupar en dos grans grups geogr\xc3\xa0fics. En el primer grup hi ha la m\xc3\xbasica negre de la prov\xc3\xadncia costanera d\'Esmeraldas i es caracteritza per l\'\xc3\xbas de la marimba. La segona varietat \xc3\xa9s la m\xc3\xbasica negre de la Vall del Chota, a la Serra Nord, principalment coneguda com a Bomba del Chota, i es caracteritza per un mest\xc3\xads m\xc3\xa9s pronunciada i la influ\xc3\xa8ncia \xc3\xadndia de la marimba esmeralde\xc3\xb1a. La majoria d\'aquests estils de m\xc3\xbasica tamb\xc3\xa9 pot ser interpretada per bandes d\'instruments de vent de diferents mides en les festes populars de tot el pa\xc3\xads._NEWLINE_A l\'Equador hi ha tres corrents d\'estils musicals. Entre la m\xc3\xbasica culta, hi ha el pasillo, la pasacalle, el yarav\xc3\xad, el sanjuanito, la tonada i la bomba del Chota. La m\xc3\xbasica ind\xc3\xadgena, generalment, se l\'anomena m\xc3\xbasica andina. D\'altra banda hi ha la m\xc3\xbasica dels negres que es caracteritza per l\'\xc3\xbas de la marimba.\n_START_SECTION_\nGuatemala\n_START_PARAGRAPH_\nGuatemala \xc3\xa9s un pa\xc3\xads amb una gran riquesa musical que t\xc3\xa9 les seves en la cultura maia, tradici\xc3\xb3 que despr\xc3\xa9s es va barrejar amb la m\xc3\xbasica europea. T\xc3\xa9 dos ritmes musicals coneguts: el son i la guarimba. L\'instrument nacional \xc3\xa9s la marimba declarat un s\xc3\xadmbol del pa\xc3\xads. Tamb\xc3\xa9 destaquen, entre d\'altres, instruments com el tun, la chirimia, o la closca de tortuga.\n_START_SECTION_\nHait\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica d\'Hait\xc3\xad est\xc3\xa0 influ\xc3\xafda en gran manera per la majoria dels lla\xc3\xa7os colonials amb Europa i la migraci\xc3\xb3 des de l\'\xc3\x80frica impulsada pel tr\xc3\xa0fic d\'esclaus. En el cas de la colonitzaci\xc3\xb3 europea, la influ\xc3\xa8ncia musical deriva principalment de la cultura francesa, per\xc3\xb2 la m\xc3\xbasica d\'Hait\xc3\xad tamb\xc3\xa9 s\'ha vist influ\xc3\xafda en gran manera pels seus ve\xc3\xafns de parla espanyola, la Rep\xc3\xbablica Dominicana i Cuba; la seva m\xc3\xbasica ha contribu\xc3\xaft molt al desenvolupament dels g\xc3\xa8neres musicals del pa\xc3\xads. Entre els estils de m\xc3\xbasica exclusius d\'Hait\xc3\xad es troben els derivats de la m\xc3\xbasica lligada a les tradicions cerimonials del vod\xc3\xba i el popular comp\xc3\xa1s o kompa; tamb\xc3\xa9 cal destacar el meringue relacionat amb la m\xc3\xbasica merengue dominicana._NEWLINE_Hait\xc3\xad no t\xc3\xa9 m\xc3\xbasica enregistrada fins al 1937 quan es va registrar Jazz Guignard-comercial. La rica barreja dels sons africans i europeus, juntament amb les influ\xc3\xa8ncies cubanes i dominicanes, va donar origen a la diversa m\xc3\xbasica d\'Hait\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa8xic\n_START_PARAGRAPH_\nCom tota la cultura del pa\xc3\xads, la m\xc3\xbasica de M\xc3\xa8xic \xc3\xa9s fruit del mestissatge que es va donar entre les tradicions europees, americana i africana, entre d\'altres. La m\xc3\xbasica mexicana \xc3\xa9s molt variada i inclou diversos estils determinats per la regi\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de proced\xc3\xa8ncia, aix\xc3\xad per les diferents \xc3\xa8poques de desenvolupament._NEWLINE_El mariachi \xc3\xa9s el ritme m\xc3\xa9s popular de M\xc3\xa8xic i un dels ritmes m\xc3\xa9s representatius de la m\xc3\xbasica llatina. El hupango, la m\xc3\xbasica ranxera, els jarabes, corridos, boleros, sons abaje\xc3\xb1os, duranguense o el son jarocho forma part de la varietat de g\xc3\xa8neres existents al pa\xc3\xads. Moltes de les can\xc3\xa7ons m\xc3\xa9s famoses i tradicionals de M\xc3\xa8xic s\xc3\xb3n conegudes a tot el m\xc3\xb3n, encara que l\'origen mexic\xc3\xa0 d\'aquestes composicions de vegades no \xc3\xa9s clar per a qui no est\xc3\xa0 familiaritzat amb la cultura mexicana. Cielito Lindo, La bikina, La Bamba, Solamente una vez o B\xc3\xa9same mucho s\xc3\xb3n alguns dels exemples m\xc3\xa9s conegut. B\xc3\xa9same mucho ha estat el tema m\xc3\xa9s interpretat i amb m\xc3\xa9s versions de la m\xc3\xbasica hispanoamericana._NEWLINE_Internacionalment \xc3\xa9s molt conegut el conjunt del mariachi, que ha anat associat a grans figures de la "can\xc3\xa7\xc3\xb3 mexicana" ranxera. Va tenir el seu per\xc3\xadode de floriment entre les d\xc3\xa8cades de 1940 a 1970. \xc3\x89s un cas molt interessant, doncs, un conjunt t\xc3\xadpic regional es va convertir en un s\xc3\xadmbol nacional. El mariachi era originari de l\'occident de M\xc3\xa8xic, espec\xc3\xadficament dels estats de Nayarit, Colima i Jalisco, que es disputen la seva paternitat. El cert \xc3\xa9s que en un principi, el mariachi era una orquestra popular i ind\xc3\xadgena, i la seva indument\xc3\xa0ria no tenia res a veure amb la del charro (\xc3\xa9s a dir, el vestit dels rics hisendats ramaders) i interpretaven els "sons de mariachi". Una nota interessant \xc3\xa9s que aquests conjunts musicals arribar a la Ciutat de M\xc3\xa8xic abans que a la capital de Jalisco. A partir de la primera d\xc3\xa8cada del segle XX comencen a transformar-se: vesteixen el vestit de charro (mateix que ja usaven les orquestres t\xc3\xadpiques des del porfiriato), i amplien el seu repertori amb peces de diferents regions de la Rep\xc3\xbablica: sons abaje\xc3\xb1os, jarabes, corridos, Huapango i can\xc3\xa7ons braves. Tamb\xc3\xa9 van afegir la trompeta com a instrument imprescindible.\n_START_SECTION_\nNicaragua\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica de Nicaragua \xc3\xa9s una barreja de diferents cultures de les tribus ind\xc3\xadgenes, els conqueridors europeus, i una esclaus. Estils de m\xc3\xbasica varia al llarg de les diferents regions del pa\xc3\xads. En la m\xc3\xbasica de la costa Carib amb influ\xc3\xa8ncia africana i ind\xc3\xadgena, s\'escolta, a la costa del Pac\xc3\xadfic de la m\xc3\xbasica es considera una barreja de la cultura ind\xc3\xadgena i espanyola i al nord o la regi\xc3\xb3 Central de Nicaragua, la m\xc3\xbasica t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s d\'un estil europeu, aquest \xc3\xa9s a causa de l\'onada dels europeus, la majoria alemanys, que viuen a la regi\xc3\xb3. Europea de danses com la influ\xc3\xa8ncia de polka i masurca tamb\xc3\xa9 es balla en aquesta regi\xc3\xb3._NEWLINE_La costa caribenya de Nicaragua \xc3\xa9s conegut per la seva Pal de maig, que \xc3\xa9s una forma viva i sensual de la m\xc3\xbasica de ball que \xc3\xa9s especialment forta i se celebra durant el Festival de Palo de Maig. La comunitat gar\xc3\xadfuna existeix a Nicaragua i \xc3\xa9s conegut per la seva m\xc3\xbasica popular anomenat Punta. A m\xc3\xa9s, Soca, Reggae Reggaeton i \xc3\xa9s popular a tot el pa\xc3\xads._NEWLINE_Ritmes com la troba es va convertir en essencial per als escriptors a l\'escenari post-guerra dels anys 70 i 80. Escriptors trova utilitzat per expressar la injust\xc3\xadcia social, l\'esperan\xc3\xa7a d\'un dem\xc3\xa0 millor, el patriotisme i la conservaci\xc3\xb3 ecol\xc3\xb2gica. Aix\xc3\xb2, al seu torn, es va convertir en un ritme utilitzat en la creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica de Nicaragua, i per tant, tamb\xc3\xa9 es va convertir en part de la cultura. Ben conegut en aquesta categoria \xc3\xa9s Duo Guardabarranco, format pels germans Salvador i Katia Cardenal._NEWLINE_Un altre g\xc3\xa8nere musical popular a Nicaragua \xc3\xa9s el Chicheros, sovint consistent en una trompeta i tromb\xc3\xb3 o d\'altres instruments de metall, amb els m\xc3\xbasics tocant percussions addicionals diferents. Aquesta \xc3\xa9s la causa de ser escoltats en les parts privades de tot el pa\xc3\xads._NEWLINE_La marimba de Nicaragua es distingeix de les altres formes de marimba a Am\xc3\xa8rica Central per la forma en qu\xc3\xa8 es juga. Marimba de Nicaragua \xc3\xa9s interpretat per un artista int\xc3\xa8rpret o executant assegut que sost\xc3\xa9 l\'instrument sobre els seus genolls. En general s\xc3\xb3n acompanyats per un contrabaix, guitarra i guitarr\xc3\xb3 (una guitarra petita, similar a una mandolina). Aquesta m\xc3\xbasica es toca en les funcions socials com una mena de m\xc3\xbasica de fons. La marimba \xc3\xa9s fet amb plaques de fusta, col\xc2\xb7locada sobre el bamb\xc3\xba o tubs de metall de diferents longituds. Es juga amb dos o quatre martells._NEWLINE_El ritme musical m\xc3\xa9s popular a Nicaragua \xc3\xa9s el palo de mayo, que \xc3\xa9s una dansa i un g\xc3\xa8nere musical. Altres estils populars inclouen la marimba i la punta.\n_START_SECTION_\nPanam\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl ritme i ball t\xc3\xadpic m\xc3\xa9s popular del Panam\xc3\xa0 se l\'anomena pind\xc3\xadn o simplement "t\xc3\xadpico". Existeix en forma de ball folkl\xc3\xb2ric, m\xc3\xa9s refinat i coreografiat, i en la seva forma m\xc3\xa9s popular, i es balla en jorones, tendals i centres de balls. Antigament s\'utilitzava molt el viol\xc3\xad, encara que des de fa d\xc3\xa8cades es va imposar l\'acordi\xc3\xb3. Entre els cantautors de m\xc3\xbasica popular destaca Osvaldo Ayala, Ulpiano Vergara, Alfredo Escudero i els germans Sandoval, Samy i Sandra. Un altre ritme popular \xc3\xa9s la dansa dels congos, a la regi\xc3\xb3 del nord, la qual est\xc3\xa0 molt influenciada per elements africans i antillans. \xc3\x89s notable la proliferaci\xc3\xb3 de torrentes de trova amb guitarra, anomenada cantadera o d\xc3\xa9cima, en la qual \xc3\xa9s com\xc3\xba l\'\xc3\xbas de la guitarra espanyola i el viol\xc3\xad. La mejorana \xc3\xa9s un g\xc3\xa8nere popular, que destaca perqu\xc3\xa8 s\'utilitza un tipus aut\xc3\xb2cton de guitarra anomenat mejoranera. Alguns exponents de la m\xc3\xbasica llatina a Panam\xc3\xa0 s\xc3\xb3n Rub\xc3\xa9n Blades, Pedro Altamiranda, i la guanyadora de "Latin American Idol 2008", Margarita Henr\xc3\xadquez i Nigga.\n_START_SECTION_\nParaguai\n_START_PARAGRAPH_\nAl Paraguai \xc3\xa9s notable el guarania, un estil folkl\xc3\xb2ric de m\xc3\xbasica creada al Paraguai pel m\xc3\xbasic Jos\xc3\xa9 Asunci\xc3\xb3n Flores el 1925 amb el prop\xc3\xb2sit d\'expressar el car\xc3\xa0cter del poble paraguai\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 la polka i la sarsuela s\xc3\xb3n estils presents en la cultura del pa\xc3\xads._NEWLINE_La polka paraguaiana va adoptar el nom d\'un ritme europeu. \xc3\x89s el tipus de m\xc3\xbasica m\xc3\xa9s t\xc3\xadpic i t\xc3\xa9 relativament diferents versions com la galopa, l\'Krye\'\xc3\xbf Paraguaiana i la Can\xc3\xa7\xc3\xb3, o can\xc3\xa7\xc3\xb3 paraguaiana. Els dos primers s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pids i m\xc3\xa9s optimista que la polca est\xc3\xa0ndard, i la tercera, una mica m\xc3\xa9s lent i poc melanc\xc3\xb2lic. Altres estils populars inclouen l\'Jahe\'o Purah\xc3\xa9i i el Compost, que generalment diuen trist, \xc3\xa8pica o hist\xc3\xb2ries d\'amor._NEWLINE_La polka generalment es basa en lletres po\xc3\xa8tiques, per\xc3\xb2 hi ha peces emblem\xc3\xa0tiques de la m\xc3\xbasica paraguaiana que hi ha, com l\'Ocell Campana, o Songbird, de F\xc3\xa9lix P\xc3\xa9rez Cardozo. Guarania \xc3\xa9s el segon m\xc3\xa9s conegut estil de m\xc3\xbasica paraguaiana i va ser creat pel gran m\xc3\xbasic Jos\xc3\xa9 Asunci\xc3\xb3n Flores el 1925. M\xc3\xbasica paraguaiana dep\xc3\xa8n en gran manera de dos instruments: la guitarra i l\'arpa, els primers exemplars van ser portats pels conqueridors i van trobar el seu propi estil al pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xba\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica del Per\xc3\xba \xc3\xa9s rica i diversa. A les costes peruanes es troben ritmes com el land\xc3\xb3, la zamacueca (que li d\xc3\xb3na origen a la cueca xilena i a la zamba Argentina), el festejo, el panalivio, cumananas i socabones, menys usats en l\'actualitat; tots s\xc3\xb3n d\'origen afric\xc3\xa0. Existeixen tamb\xc3\xa9 el tondero, la marinera nord, que es caracteritza pel seu ball de seguici, de moviments \xc3\xa0gils i despla\xc3\xa7aments lliures, essent la seva execuci\xc3\xb3 bastant complexa; existeix tamb\xc3\xa9 la marinera limenya que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s recatada. Els valsos criolls o valsos peruans, com s\xc3\xb3n coneguts a la resta del m\xc3\xb3n, representen una part important de la m\xc3\xbasica de la costa. A la serra es troben els huayna, els yarav\xc3\xades, les mulizas; els instruments utilitzats en la m\xc3\xbasica de la serra del Per\xc3\xba s\xc3\xb3n diversos tipus de zampo\xc3\xb1a i siku, la quena, l\'antara, corns andins, el viol\xc3\xad and\xc3\xad, l\'arpa i, fins i tot, el saxofon. La m\xc3\xbasica de la selva peruana, est\xc3\xa0 molt lligada als seus balls i \xc3\xa9s de car\xc3\xa0cter alegre; es fa servir un tipus flauta i tamb\xc3\xa9 tambors.\n_START_SECTION_\nPuerto Rico\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica de Puerto Rico ha estat influenciada pels indis ta\xc3\xafnos, els espanyols, els esclaus africans, Panam\xc3\xa0, Cuba, Fran\xc3\xa7a, la Rep\xc3\xbablica Dominicana i els Estats Units. Actualment \xc3\xa9s una m\xc3\xbasica que \xc3\xa9s molt popular al Carib i a tot el m\xc3\xb3n. Els g\xc3\xa8neres populars caracter\xc3\xadstics inclouen la bomba, la plena i el seis, mentre que les innovacions m\xc3\xa9s modernes inclouen el hip hop fusionat amb el reggaeton. La bomba i la plena han estat populars a Puerto Rico des de fa molt temps, mentre que el reggaeton \xc3\xa9s una invenci\xc3\xb3 relativament recent._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria de la m\xc3\xbasica a l\'illa de Puerto Rico s\'inicia amb els seus habitants originals, els indis ta\xc3\xafnos que han influ\xc3\xaft en la seva cultura en gran manera, deixant importants contribucions com s\xc3\xb3n els seus instruments musicals, el llenguatge, l\'alimentaci\xc3\xb3, tipus de plantes medicinals i l\'art._NEWLINE_El g\xc3\xbciro o guicharo \xc3\xa9s un idi\xc3\xb2fon, un instrument que el so es produeix per raspat i est\xc3\xa0 fet del fruit de la Cucurbita lagenaria o arbre marimba amarg. S\'ha trobat tamb\xc3\xa9, amb altres formes i desenvolupaments dins la m\xc3\xbasica llatina. Alguns sostenen que originalment \xc3\xa9s un instrument nadiu de l\'illa, creat pels indis ta\xc3\xafnos. Altres sostenen que es va originar a Am\xc3\xa8rica del Sud. El g\xc3\xbciro es toca amb un raspador anomenat pua, i produeix un so ronc. Un altre instrument ta\xc3\xafno que encara s\'utilitza avui en dia s\xc3\xb3n les maraques. El seu nom deriva del nom ta\xc3\xadno original, amaraca, que \xc3\xa9s d\'origen arauc\xc3\xa0. La maraca es fa a partir de la closca buida de la fruita de la Crescentia cujete, un arbre de fulla perenne._NEWLINE_De la m\xc3\xbasica llatina a l\'illa actualment l\'estil m\xc3\xa9s representatiu \xc3\xa9s la salsa. La salsa, en ess\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s d\'origen cubana, tant en el ritme, l\'origen de l\'estil i la instrumentaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 que va passar per un proc\xc3\xa9s sotm\xc3\xa8s a diverses modificacions de l\'estil a Nova York, on un gran nombre d\'immigrants procedents de Puerto Rico es van establir. A finals de 1960, els porto-riquenys afegit i ampliat aquest g\xc3\xa8nere amb influ\xc3\xa8ncies de la m\xc3\xbasica rock, el son montuno cub\xc3\xa0, chachach\xc3\xa1, mambo, rumba, jazz llat\xc3\xad i la cumbia colombiana.\n_START_SECTION_\nUruguai\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica de l\'Uruguai, m\xc3\xa9s que altres pa\xc3\xafsos, no reconeix les fronteres pol\xc3\xadtiques; en aquest cas comparteix molts ritmes amb els seus ve\xc3\xafns: pel nord i per l\'est amb el Brasil, per l\'oest i a trav\xc3\xa9s del Riu de la Plata, amb Argentina, i fins i tot, amb Paraguai, ja que la cultura guaran\xc3\xad travessa les prov\xc3\xadncies del litoral argent\xc3\xad i penetra a la banda oriental. Aix\xc3\xad apareixen g\xc3\xa8neres compartits com la milonga, el gato, l\'estilo, la litorale\xc3\xb1a, el peric\xc3\xb3n, la cifra, la chamarrita, la vidalita, el rasguido doble, el triste, el cielito, la maxixa, el Xote, la polca, el chico zapateado, etc. Per\xc3\xb2 la m\xc3\xbasica de l\'Uruguai tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 ritmes que li s\xc3\xb3n exclusius, com el candombe de Montevideo i la murga uruguaiana, que tenen el seu apogeu en el Carnestoltes; o la serranera, creada per Rub\xc3\xa9n Lena. I aix\xc3\xad com en algun moment apareix el candombe a Buenos Aires, per\xc3\xb2 amb un abast limitat, existeix tamb\xc3\xa9 el tango a Montevideo, amb un desenvolupament independent de l\'argent\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nVene\xc3\xa7uela\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos estils de m\xc3\xbasica vene\xc3\xa7olana tradicional, com la salsa i merengue, s\xc3\xb3n comuns als seus ve\xc3\xafns del Carib. Potser la m\xc3\xa9s t\xc3\xadpica m\xc3\xbasica vene\xc3\xa7olana \xc3\xa9s el joropo, una forma rural que es va originar en els plans o planes. Una altra m\xc3\xbasica molt popular a Vene\xc3\xa7uela \xc3\xa9s la gaita. Aquest g\xc3\xa8nere originat a la regi\xc3\xb3 de l\'estat Zulia i \xc3\xa9s molt popular durant l\'estaci\xc3\xb3 de Nadal. La gaita unit als estrenos, conformen la representaci\xc3\xb3 nacional vene\xc3\xa7olana de Nadal. _NEWLINE_La m\xc3\xbasica llanera \xc3\xa9s un estil musical popular de Vene\xc3\xa7uela originada a Los Llanos. El calipso vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0, importat de Trinitat en els anys 1880 pels immigrants que van arribar durant febre de l\'or, t\xc3\xa9 el seu propis ritmes distintius i el seu estil l\xc3\xadric caracter\xc3\xadstic.\n_START_SECTION_\nNueva Canci\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nLa Nueva Canci\xc3\xb3n \xc3\xa9s un moviment musical llatinoameric\xc3\xa0 que va ser desenvolupat per primera vegada en el Con Sud durant els anys 1950 i 1960, per\xc3\xb2 que despr\xc3\xa9s es va estendre cap a Am\xc3\xa8rica Central. Combina m\xc3\xbasica popular tradicional i acords del rock, amb lletres sovint progressistes i polititzades. Va obtenir gran popularitat, i pot considerar com a precursora del rock en espanyol.\n_START_SECTION_\nSalsa\n_START_PARAGRAPH_\nLa salsa \xc3\xa9s una amalgama d\'estils musicals llatinoamericans, especialment cubans i portoriquenys, creada per immigrants caribenys a la ciutat de Nova York cap a inicis dels anys 1970.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica texana\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica texana pot ser categoritzada com una conjunci\xc3\xb3 de country, rock, i Rhythm & Blues originada a Texas i executada tant en espanyol com en angl\xc3\xa8s, tenint una gran varietat d\'influ\xc3\xa8ncies culturals.\n_START_SECTION_\nReggaeton\n_START_PARAGRAPH_\nEl reggaeton s\'ha convertit des dels anys 2000 en un fenomen internacional, sent dif\xc3\xadcil de classificar com un g\xc3\xa8nere merament porto-riqueny o panameny. Combina influ\xc3\xa8ncies musicals de Jamaica, com el reggae i el dancehall, amb altres ritmes llatins, com la bomba i la plena, aix\xc3\xad com hip-hop. La m\xc3\xbasica \xc3\xa9s m\xc3\xa9s acompanyada amb rap (generalment) en espanyol.\n_START_SECTION_\nEstils importats\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els estils importats de m\xc3\xbasica popular amb un estil llat\xc3\xad distintiu inclouen el jazz llat\xc3\xad, el rock argent\xc3\xad, el rock xil\xc3\xa8, i el hip-hop en espanyol, tots basats en estils nord-americanes (jazz, rock and roll i hip hop). La m\xc3\xbasica dels llocs no llatins del Carib gaudeix tamb\xc3\xa9 de gran popularitat, especialment el reggae i el dub de Jamaica, el calipso de Trinitat i Tobago i la soca d\'Antigua i Barbuda.'