b"\n_START_ARTICLE_\nBorka Taleski\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nBorka Taleski va n\xc3\xa0ixer el 19 de juliol de 1921 a\xc2\xa0Prilep en el si d'una fam\xc3\xadlia d'artesans. Es va matricular en els estudis de secund\xc3\xa0ria a\xc2\xa0Bitola. Com a estudiant de secund\xc3\xa0ria va publicar articles literaris en la revista Podmladak que es publicava a\xc2\xa0Kragujevac. Quan tenia 17 anys va redactar tractats filos\xc3\xb2fics. Despr\xc3\xa9s de graduar-se, es va matricular en la Facultat de Medicina de Belgrad. Va participar en diverses manifestacions i enfrontaments amb la policia. En 1939 va passar a formar part del Partit Comunista de Iugosl\xc3\xa0via i en tornar a Prilep es va unir al moviment revolucionari de la ciutat. En 1940 va participar en les grans manifestacions d'Ilinden, en les quals va ser un dels oradors. Es va posicionar a favor de la independ\xc3\xa8ncia de Maced\xc3\xb2nia i immediatament despr\xc3\xa9s de la manifestaci\xc3\xb3, va ser detingut i jutjat a Belgrad. Va complir la seua condemna a una pres\xc3\xb3 d'Ada Ciganlija. Despr\xc3\xa9s del seu alliberament, va ser enviat al camp d'Em\xc4\x91ure\xc4\x8dje - Ivanjica.\n_START_SECTION_\nGuerra d'alliberament\n_START_PARAGRAPH_\nQuan a l'abril de 1941 va tornar a Prilep, es va convertir en membre del Comit\xc3\xa8 Local del Partit Comunista. Amb motiu de l'atac d'Alemanya a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, el 23 de juny de 1941 es va dur a terme una consulta, on Taleski va presentar un informe amb l'avaluaci\xc3\xb3 de la guerra entre Alemanya i la URSS. Al setembre va ser triat membre de taula directiva del Comit\xc3\xa8 Regional del Partit Comunista de Iugosl\xc3\xa0via a Maced\xc3\xb2nia._NEWLINE_Taleski s'oposava a la direcci\xc3\xb3 del partit, que era favorable a Bulg\xc3\xa0ria, i no acceptava la interfer\xc3\xa8ncia del Partit Comunista B\xc3\xbalgar en l'organitzaci\xc3\xb3 del partit de Maced\xc3\xb2nia. Va ser excl\xc3\xb2s de les activitats per enfortir l'organitzaci\xc3\xb3 del partit. Va participar en l'organitzaci\xc3\xb3 d'unitats de partisanos i en un atac a Prilep l'11 d'octubre. Al desembre de 1941 es va oposar a la visi\xc3\xb3 de Metodi Shatorov, sota la influ\xc3\xa8ncia del Partit Comunista B\xc3\xbalgar. Va expressar la seua opini\xc3\xb3 en una carta dirigida al Comit\xc3\xa8 Central del Partit Comunista de Iugosl\xc3\xa0via, despr\xc3\xa9s de la qual el conflicte entre les faccions es va intensificar. A principis de 1942 va ser expulsat de la Comissi\xc3\xb3 Provincial per part de les faccions pro-b\xc3\xbalgars dominants.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2 de mar\xc3\xa7 de 1942 va ser assassinat en un tiroteig prop de Pletvar, al municipi de Prilep, juntament a Lazo\xc2\xa0Kolevski, despr\xc3\xa9s d'una emboscada de la policia b\xc3\xbalgara. D'acord amb el butllet\xc3\xad de la policia del 20 de mar\xc3\xa7 de 1942, la tra\xc3\xafci\xc3\xb3 va ser comesa pel llavors alcalde de la localitat, Carevic. El 5 de juliol de 1951 l'Assemblea Nacional de la Rep\xc3\xbablica Federal de Iugosl\xc3\xa0via el va nomenar Heroi del Poble de Iugosl\xc3\xa0via."