b'\n_START_ARTICLE_\nDominic Behan\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nBehan va n\xc3\xa9ixer a Dubl\xc3\xadn en una fam\xc3\xadlia de classe obrera culturitzada. El seu pare, Stephen Behan, va lluitar per l\'Ex\xc3\xa8rcit Republic\xc3\xa0 Irland\xc3\xa8s (IRA) a la Guerra angloirlandesa. Dominic era el germ\xc3\xa0 del tamb\xc3\xa9 escriptor Brendan Behan. La seva mare, Kathleen, una col\xc2\xb7leccionista de can\xc3\xa7ons i hist\xc3\xb2ries, va portar els nois a les gires liter\xc3\xa0ries de la ciutat. L\'oncle matern de Behan, Peadar Kearney, va escriure "La can\xc3\xa7\xc3\xb3 d\'un soldat", la can\xc3\xa7\xc3\xb3 en la qual es va basar en l\'himne nacional irland\xc3\xa8s. Un altre germ\xc3\xa0, Brian, tamb\xc3\xa9 va ser dramaturg i escriptor._NEWLINE_A l\'edat de tretze anys, Dominic va deixar l\'escola per seguir els passos del seu pare en el negoci de pintor de cases. La casa familiar en qu\xc3\xa8 va viure Behan era propietat de Christine English, \xc3\xa0via de Dominic, que posse\xc3\xafa diverses propietats a la ciutat. El seu pare, Stephen, era membre de l\'IRA i havia estat un dels "Dotze Ap\xc3\xb2stols" de Michael Collins, que van ser responsables de la mort de diversos oficials de l\'ex\xc3\xa8rcit brit\xc3\xa0nic durant la Guerra d\'Independ\xc3\xa8ncia irlandesa. Va ser vetat d\'una futura carrera professional per negar-se a jurar lleialtat a la Corona brit\xc3\xa0nica durant la guerra d\'independ\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nRepublicanisme i activitat pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1937, la fam\xc3\xadlia es va traslladar a un nou projecte d\'habitatge municipal a Crumlin. Aqu\xc3\xad, Behan es va convertir en membre de Fianna \xc3\x89ireann, l\'organitzaci\xc3\xb3 juvenil de l\'IRA i va publicar els seus primers poemes i prosa en la revista de l\'organitzaci\xc3\xb3 Fianna: the Voice of Young Ireland (Fianna: la veu de la jove Irlanda). El 1952, Behan va ser arrestat a Dubl\xc3\xadn per liderar una campanya de desobedi\xc3\xa8ncia civil en protesta contra el frac\xc3\xa0s del govern a l\'hora de fer front a l\'atur i altres problemes econ\xc3\xb2mics cr\xc3\xadtics. Behan va ser empresonat posteriorment per la seva participaci\xc3\xb3 en altres campanyes de protesta pel tractament del govern a la classe treballadora a Irlanda.\n_START_SECTION_\nEscriptor\n_START_PARAGRAPH_\nQuan va sortir de la pres\xc3\xb3, Behan es va traslladar a Esc\xc3\xb2cia durant un temps, vivint amb el poeta escoc\xc3\xa8s Hugh MacDiarmid al sud de Glasgow; Behan sempre va acreditar a MacDiarmid amb gran part del seu primer desenvolupament com a escriptor, arribant a veure el vers com un mitj\xc3\xa0 m\xc3\xa9s \xc3\xa0gil per als seus pensaments en aquell moment: nom\xc3\xa9s serien alguns anys despr\xc3\xa9s que Behan escriv\xc3\xads la seva primera obra de teatre. Mentre vivia amb MacDiarmid, Behan es va involucrar en el que ara es coneix com l\'"Ex\xc3\xa8rcit Republic\xc3\xa0 Escoc\xc3\xa8s", establint enlla\xc3\xa7os de l\'IRA, que mantenia vincles hist\xc3\xb2rics amb l\'SRA. Va ser durant aquest temps quan Behan es va reunir amb la seva futura esposa, Josephine Quinn, la filla de John Quinn, un ebenista i periodista a temps parcial de Glasgow, i Bridget Quinn, que va dirigir una casa segura per a diverses organitzacions revolucion\xc3\xa0ries. A la casa de Bridget Quinn, Behan va ser presentat per primera vegada a Josephine Quinn, que es va casar amb Behan l\'any 1955._NEWLINE_Behan va emigrar a Londres, on va trobar feina amb la BBC, escrivint guions de r\xc3\xa0dio, principalment per al Third Programme (Tercer Programa). La seva obra Posterity Be Damned (Posteritat male\xc3\xafda), produ\xc3\xafda al Gaiety Theatre de Dubl\xc3\xadn el 1959, va tractar l\'activitat republicana despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil de 1922-23. Una novel\xc2\xb7la autobiogr\xc3\xa0fica, Teems of Times (1961), va ser ben rebuda per a la cr\xc3\xadtica, (particularment del cr\xc3\xadtic de teatre de The Observer Kenneth Tynan, que va ser inusualment efusivu en el seu elogi); el llibre va ser posteriorment dramatitzat per a la televisi\xc3\xb3 el 1977 per RT\xc3\x89. La seva autobiografia, Tell Dublin I Miss Her (Expliqueu-li a Dubl\xc3\xadn que l\'enyoro), tamb\xc3\xa9 va ser publicada el 1961 i es va vendre b\xc3\xa9 als Estats Units. Una biografia del seu germ\xc3\xa0 titulada My Brother Brendan va apar\xc3\xa8ixer el 1965, per\xc3\xb2 a causa d\'una disputa legal, Behan no va rebre pr\xc3\xa0cticament cap ingr\xc3\xa9s d\'aquest llibre._NEWLINE_Durant els anys seixanta i setanta, Behan va escriure gaireb\xc3\xa9 20 obres de televisi\xc3\xb3 per a la televisi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica en programes com ara Play for Today i Bussard Theater. Una d\'aquestes obres, The Folk Singer (1972), una hist\xc3\xb2ria que es va centrar en les arrels sect\xc3\xa0ries del conflicte d\'Irlanda del Nord, va ser reestructurada per al teatre i es va presentar durant l\'auge dels problemes del teatre l\xc3\xadric de Belfast, protagonitzada per un jove actor escoc\xc3\xa8s Ken Stott._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 durant la d\xc3\xa8cada dels seixanta i principis dels anys 70, juntament amb l\'escriptura de nombroses obres de teatre, poemes i can\xc3\xa7ons televisives, Behan va treballar amb el lideratge de l\'IRA oficial per recaptar fons (en la seva majoria plantejats durant llargues confer\xc3\xa8ncies als Estats Units) per establir un lloc permanent escola d\'estiu a Mornington (Co. Meath), que tenia com a objectiu acostar els joves protestants i els treballadors de la classe treballadora cat\xc3\xb2lica en un escenari d\'aventures amb l\'objectiu de trencar les barreres sect\xc3\xa0ries fomentant el treball en equip. L\'escola va cursar cursos cada any a trav\xc3\xa9s de la majoria de la d\xc3\xa8cada de 1970 i va ser un homenatge a la creen\xc3\xa7a de Behan que els problemes a Irlanda del Nord es resoldrien nom\xc3\xa9s mitjan\xc3\xa7ant el di\xc3\xa0leg i el respecte._NEWLINE_Behan era un home autodidacta, l\'intel\xc2\xb7lecte del qual era tal que va comptar amb molts pensadors respectats entre els seus amics, incloent a Hugh MacDiarmid, el poeta escoc\xc3\xa8s amb qui va viure tres anys, Louis MacNeice\', que es va convertir per un temps en soci d\'escriptura, principalment per al programa de BBC a l\'estranger i HAL Craig el guionista que va produir el gui\xc3\xb3 de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Waterloo. Behan tamb\xc3\xa9 va trobar temps per treballar a l\'educaci\xc3\xb3, havent estat identificat pel departament d\'educaci\xc3\xb3 de la Regi\xc3\xb3 de Strathclyde com el "Escriptor en resid\xc3\xa8ncia" per a les escoles secund\xc3\xa0ries de la Regi\xc3\xb3. Behan va gaudir d\'aquest paper durant m\xc3\xa9s de cinc anys i sempre va expressar la convicci\xc3\xb3 que valia la pena invertir en els joves i el paper a la Regi\xc3\xb3 de Strathclyde li va permetre aconseguir el foment i el reconeixement a a l\'aspiraci\xc3\xb3 del talent._NEWLINE_A trav\xc3\xa9s de les relacions amb diverses persones de la ind\xc3\xbastria de la m\xc3\xbasica, incloent Phil Solomon (un dels propietaris de Radio Caroline), Behan es va mostrar sovint involucrat a ajudar a artistes com The Dubliners, David McWilliams, Christy Moore i molts altres a desenvolupar els seus actes, establir una apreciaci\xc3\xb3 de material esc\xc3\xa8nic i, sobretot, en el cas de The Dubliners, d\'aquesta manera, Behan va realitzar algunes amistats duradores que van incloure g\xc3\xa8neres musicals i van incloure amistats amb Eric Burdon, Jimi Hendrix, Chas Chandler i molts altres artistes.\n_START_SECTION_\nCompositor\n_START_PARAGRAPH_\nEs podria dir que era com a lletrista que Behan sobresortia. Va ser un prol\xc3\xadfic compositor i va tenir m\xc3\xa9s de 450 can\xc3\xa7ons publicades durant la seva vida encara que, sens dubte, en va escriure moltes m\xc3\xa9s. Moltes de les seves can\xc3\xa7ons van ser molt populars a Irlanda i entre els irlandesos que vivien a Gran Bretanya i altres llocs, especialment "The Patriot Game", "McAlpine\'s Fusiliers", "Avondale" i "Liverpool Lou". El 1958, va llan\xc3\xa7ar The Singing Streets: Childhood Memories of Ireland and Scotland amb Folkways Records, juntament amb el seu col\xc2\xb7lega Ewan MacColl amb qui va col\xc2\xb7laborar durant diversos anys. Behan, qui era inequ\xc3\xadvoc en la defensa dels seus drets d\'autor, va acusar p\xc3\xbablicament a Bob Dylan de plagiar "The Patriot Game" per escrit el seu "With God by Our Side"._NEWLINE_El 2009, The Patriot Game de Easter Week and After: Songs of the IRA originalment publicada per Topic Records el 1960 es va incloure en el recull del 70\xc3\xa8 aniversari de la discogr\xc3\xa0fica titulat Three Score and Ten.'