b'\n_START_ARTICLE_\nEstany de Malniu\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nEn la vegetaci\xc3\xb3 de la conca dominen els prats acid\xc3\xb2fils de p\xc3\xa8l can\xc3\xad (Nardus stricta), Bellardiochola variegata, Festuca airoides o F. Yvesii i de pinedes de pi negre (Pinus uncinata) amb neret al sotabosc (Rhododendron ferrugineum). Cal destacar tamb\xc3\xa9 la pres\xc3\xa8ncia de molleres amb Carex fusca. \xc3\x89s un dels pocs estanys pirinencs situats per sota el l\xc3\xadmit del bosc. Aquest tipus d\'estanys, m\xc3\xa9s abundants en altres muntanyes europees i a la vessant nord dels Pirineus, tenen una entrada de mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica des de la conca molt m\xc3\xa9s elevada que els situats per sobre del l\xc3\xadmit del bosc, fet que fa augmentar la seva producci\xc3\xb3 i disponibilitat d\'aliment i variar les seves caracter\xc3\xadstiques biol\xc3\xb2giques i qu\xc3\xadmiques. En la vegetaci\xc3\xb3 aqu\xc3\xa0tica s\'hi trobar espargani (Sparganium angustifolium) i Potamogeton berchtoldii.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest estany s\'ha donat introducci\xc3\xb3 de la truita comuna (Salmo trutta) per mantenir-hi activitats de pesca i el barb roig (Phoxinus phoxinus). A les zones someres s\'hi pot trobar granota roja (Rana temporaria), particularment durant la fase de capgr\xc3\xb2s, ja que els adults passen la major part del temps a terra.\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s i itinerari\n_START_PARAGRAPH_\nEn trobar-se envoltat per bosc i tenir una vegetaci\xc3\xb3 litoral i submergida prou desenvolupada el fa d\'especial inter\xc3\xa8s paisatg\xc3\xadstic. La seva situaci\xc3\xb3 prop d\'un refugi i d\'una pista forestal fa que sigui un dels estanys m\xc3\xa9s visitats dels Pirineus Orientals i li confereix un bon potencial com indret per a la divulgaci\xc3\xb3 dels valor naturals i l\'educaci\xc3\xb3 ambiental._NEWLINE_L\'itinerari s\'inicia a la pista d\'esqu\xc3\xad de fons Guils Fontanera (a 1.900 m d\'altitud), a la qual s\'accedeix per una pista de 7 km des de Guils de Cerdanya. Des de l\'aparcament de l\'estaci\xc3\xb3 cal continuar recte per la carretera de la Feixa, deixant a l\'esquerra l\'edifici principal i una altra pista (en farem \xc3\xbas a la tornada). Cal seguir el senyal que indica "Meranges i Malniu per GR 11". La pista ampla circula al principi al costat d\'un agradable torrent, que aviat desapareix, engolit per un bosc de pi negre que crida l\'atenci\xc3\xb3 per la densitat i concentraci\xc3\xb3 d\'exemplars (el tronc del pi negre creix ac\xc3\xad recte i pot aconseguir els 20 o 25 metres d\'al\xc3\xa7ada). Al cap de mitja hora d\'ascensi\xc3\xb3 per la pista s\'arriba al refugi de la Feixa (2.160 m), situat en una gran clariana amb unes \xc3\xa0mplies vistes panor\xc3\xa0miques. Uns metres abans d\'arribar-hi hi ha una font per aprovisionar-se d\'aigua. En aquests moments ens trobem en un altipl\xc3\xa0, travessant un bosc esclarissat, que domina la vall de Meranges. Superat el refugi, un pal indicador a peu de pista assenyala que estem al Pla de la Feixa i que en aquest punt enllacem amb el GR 11, el qual nom\xc3\xa9s ens acompanyar\xc3\xa0 uns minuts fins a la M\xc3\xa0niga. Poc despr\xc3\xa9s cal abandonar la pista cap a la dreta i anar a cercar les marques grogues del sender 120b, que s\'endinsa en el bosc seguint una l\xc3\xadnia de filat. Circulem ara per un corriol al bell mig del bosc on trobem moltes clarianes (producte de la gesti\xc3\xb3 forestal i d\'acumulacions de blocs gran\xc3\xadtics). A poc a poc el boscatge comen\xc3\xa7a a fer-se m\xc3\xa9s dens i apareixen vells exemplars de pi negre (alguns vigorosos i retor\xc3\xa7ats per les inclem\xc3\xa8ncies del temps i uns altres ja ven\xc3\xa7uts pel pas dels anys per\xc3\xb2 encara lluint llurs troncs argentats). S\'arriba aix\xc3\xad a l\'estany de Malniu i, tot seguit i a on desaigua l\'estany, seguirem un cam\xc3\xad de baixada pronunciada (indicat amb marques grogues del sender 119) que porta en 20 minuts al refugi de Malniu. Darrere d\'aquest refugi s\'ubica l\'estany Sec o del Refugi, que en realitat \xc3\xa9s un llac artificial, el qual disposa d\'una resclosa per a la sortida de les aig\xc3\xbces. Des del refugi cal tornar al corriol que puja al llac i poc despr\xc3\xa9s veiem a la dreta el senyal que indica a la M\xc3\xa0niga pel sender 120, que seguim en un ascens pronunciat, que despr\xc3\xa9s se suavitza per tornar-se pr\xc3\xa0cticament pla. Aix\xc3\xad, al cap de mitja hora des del refugi, s\'accedeix novament a la M\xc3\xa0niga, on es pot reprendre la pista fins a arribar al cartell indicador del Pla de la Feixa, on deixem la pista i seguim els senyals grocs amb el nombre 139 (en aquest tram coincideixen amb el GR 11). Novament transitem per una zona de boscos fins a travessar una portella i continuar per la carena passant per la zona rocallosa de les Roques Feres. Aix\xc3\xad s\'arriba a un gran espai obert de l\'estaci\xc3\xb3 Guils Fontanera on, abans de girar a l\'esquerra i anar cap a l\'aparcament, es pot gaudir d\'un mirador amb bones vistes de la Cerdanya i el Cad\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nEstat de conservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estany i la seva conca es troben protegit dins la zona natural \xe2\x80\x98Tossa Plana de Lles \xe2\x80\x93 Puigpedr\xc3\xb3s\xe2\x80\x99 de la xarxa Natura 2000. El seu estat ecol\xc3\xb2gic \xc3\xa9s Bo segons la classificaci\xc3\xb3 de la Directiva Marc de l\'Aigua, tot i que les seves caracter\xc3\xadstiques mesotr\xc3\xb2fiques, l\'alta freq\xc3\xbcentaci\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica i la pres\xc3\xa8ncia ramadera a la conca fa que sigui susceptible a un empitjorament i, per tant, \xc3\xa9s un estany mereixedor de vigil\xc3\xa0ncia peri\xc3\xb2dica.'