b"\n_START_ARTICLE_\nArquebisbat de Salzburg\n_START_SECTION_\nL'inici del bisbat (segle IV-798)\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat de Salzburg remunta els seus or\xc3\xadgens a la ciutat romana de Iuvavum. Aquesta ciutat va ser abandonada a finals del segle V per les legions romanes i va ser arrasada en els anys posteriors durant les invasions b\xc3\xa0rbares que van seguir la caiguda de l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Occident. El territori en el qual se situava la ciutat va ser ocupat per un conglomerat de tribus celtes i germ\xc3\xa0niques que formarien el poble bavar\xc3\xa8s._NEWLINE_Sant Rupert s'encarregaria d'evangelitzar a finals del segle VII i principis del segle VIII als bavaresos o b\xc3\xa0vars. La reeixida evangelitzaci\xc3\xb3 d'aquesta terra es va deure en bona part a la conversi\xc3\xb3 del duc Teod\xc3\xb3 II de Baviera al cristianisme. El duc va cedir el 699 a Sant Rupert les ru\xc3\xafnes de l'antiga ciutat de Iuvavum perqu\xc3\xa8 aquest constru\xc3\xads all\xc3\xa0 l'abadia de Sant Pere i el convent de Nonnberg, que actuarien com centres evangelitzadors de la regi\xc3\xb3, creant-se una comunitat religiosa al lloc. La tradici\xc3\xb3 converteix a Sant Rupert en el fundador de la ciutat de Salzburg i en el seu primer bisbe, estant l'esmentada ciutat unida des del seu origen al bisbat hom\xc3\xb2nim._NEWLINE_La confirmaci\xc3\xb3 de la nova seu episcopal no arriba fins al 739 de mans d'Abadia de Fulda que va establir tamb\xc3\xa9 les fronteres de la nova di\xc3\xb2cesi. El nom de Salzburg no est\xc3\xa0 documentat fins al 755 i \xc3\xa9s un nom derivat de les fonts d'aigua salada amb qu\xc3\xa8 comptava la poblaci\xc3\xb3 sorgida entorn del monestir. El bisbe Virgili de Salzburg, que era d'origen irland\xc3\xa8s, va construir una catedral de tres naus i va portar a reposar en ella les rel\xc3\xadquies de Sant Rupert.\n_START_SECTION_\nL'arquebisbat (798-1213)\n_START_PARAGRAPH_\nEl Papa Lle\xc3\xb3 III va elevar Salzburg el 20 d'abril de 798 a la categoria d'arquebisbat complint els desitjos del llavors rei franc, Carlemany. El primer arquebisbe de Salzburg es va dir Arn\xc3\xb3._NEWLINE_A la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de l'arquebisbat de Salzburg pertanyien els bisbats de Freising, Neuburg-Augsburg, Passau, Ratisbona i Sabiona-Bressanone o Brixen. Aquest territori englobava l'\xc3\xa0rea ocupada en l'Alta edat mitjana per la tribu dels b\xc3\xa0vars, en les actuals Baviera i \xc3\x80ustria, incloent tamb\xc3\xa9 part de les actuals Hongria, la Rep\xc3\xbablica Txeca, Eslov\xc3\xa0quia i el nord d'It\xc3\xa0lia. Des de Salzburg es va emprendre la cristianitzaci\xc3\xb3 de la regi\xc3\xb3 de Car\xc3\xadntia, aix\xc3\xad com l'evangelitzaci\xc3\xb3 de l'actual Hongria fins a la frontera del Danubi i del Drave. El 1001 amb la creaci\xc3\xb3 de l'Arquebisbat d'Esztergom a Hongria es va limitar l'extensi\xc3\xb3 de l'arquebisbat de Salzburg per l'est fins a la regi\xc3\xb3 de Burgenland._NEWLINE_Durant la querella de les investidures els arquebisbes de Salzburg es van situar del costat del Papat. Durant el govern de l'arquebisbe Gebhard d'Helfenstein (1060- 1088) la ciutat de Salzburg va ser repetides vegades arrasada pels partidaris de l'emperador Enric IV. Per protegir la ciutat Gebhard va manar construir la fortalesa de Hohensalzburg el 1077._NEWLINE_L'Emperador Federico Barba-roja va llan\xc3\xa7ar el 1166 el Reichsacht o proscripci\xc3\xb3 imperial contra l'arquebisbe Conrad II de Babenberg, que era partidari del Papa Alexandre III, enfrontat amb l'emperador. En els anys seg\xc3\xbcents les tropes imperials van arrasar la catedral de Salzburg i van saquejar el seu tresor. L'arquebisbe Conrad III de Wittelsbach (1177-1183), que seria el primer cardenal de Salzburg, despr\xc3\xa9s de la firma de la Pau de Ven\xc3\xa8cia el 1177 que va posar fi a la guerra entre el Papat i el Sacre Imperi, va comen\xc3\xa7ar la reconstrucci\xc3\xb3 de la catedral d'estil rom\xc3\xa0nic.\n_START_SECTION_\nEl Principat-Arquebisbat de Salzburg (1213-1803)\n_START_PARAGRAPH_\nDel territori de la di\xc3\xb2cesi de Salzburg es van crear una s\xc3\xa8rie de bisbats aut\xc3\xb2noms dependents (com senyorius feudals) de l'arquebisbat de Salzburg: el Bisbat de Gurk (1072), el bisbat de Chiemsee ( 1215), el bisbat de Seckau ( 1218) i el bisbat de Lavant (1228). L'arquebisbe Eberard II (1200- 1246) fou el creador dels tres darrers principats eclesi\xc3\xa0stics. Durant el seu mandat es creen aix\xc3\xad senyories territorials lligades a l'arquebisbat a partir de diferents senyories i comtats que queden a les mans de l'arquebisbe i dels que disposa al seu antull._NEWLINE_El 1622 el pr\xc3\xadncep-arquebisbe Paris von Lodron va convertir Salzburg en seu universit\xc3\xa0ria._NEWLINE_El 1756 va n\xc3\xa9ixer a Salzburg el m\xc3\xbasic Wolfgang Amadeus Mozart. Mozart va estar entre 1769 i 1781 al servei dels arquebisbes de Salzburg Segimon III de Schrattenbach i Jer\xc3\xb2nim comte de Colloredo-Mannsfeld._NEWLINE_Jer\xc3\xb2nim de Colloredo-Mannsfeld ( 1772- 1803) va ser el darrer pr\xc3\xadncep-arquebisbe de Salzburg. A m\xc3\xa9s de passar a la hist\xc3\xb2ria com mecenes de Mozart, l'arquebisbe va convertir Salzburg en centre de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 tardana. Es va realitzar una reforma educativa seguint el model austr\xc3\xadac, i nombrosos cient\xc3\xadfics i artistes van arribar a Salzburg.\n_START_SECTION_\nEl Ducat de Salzburg (1803-1816)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1803 l'arquebisbe Jer\xc3\xb3nimo de Colloredo-Mannsfeld va ser desposse\xc3\xaft del seu principat, que va ser secularitzat mitjan\xc3\xa7ant la llei coneguda com a Reichsdeputationshauptschluss que decretava la secularitzaci\xc3\xb3 de tots els principats eclesi\xc3\xa0stics del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. El principat va passar al gran duc Ferran III de Toscana. Aquest havia perdut el seu gran ducat el 1801 a les mans dels francesos, que com a compensaci\xc3\xb3 li van oferir l'antic arquebisbat de Salzburg, convertit ara en Electorat de Salzburg._NEWLINE_Poc temps duraria Salzburg a les mans de Ferran de Toscana. L'Electorat de Salzburg va ser moneda de canvi entre Fran\xc3\xa7a i \xc3\x80ustria en el Tractat de Pressburg de 1805. Salzburg va passar a domini austr\xc3\xadac com a petita compensaci\xc3\xb3 per les nombroses p\xc3\xa8rdues territorials que Fran\xc3\xa7a va imposar a \xc3\x80ustria despr\xc3\xa9s de derrotar-la en la Batalla d'Austerlitz. Ferran de Toscana va obtenir a canvi el Gran Ducat de W\xc3\xbcrzburg._NEWLINE_El Congr\xc3\xa9s de Viena el 1815 va sancionar definitivament la pertinen\xc3\xa7a de Salzburg al territori austr\xc3\xadac amb l'excepci\xc3\xb3 de la part occidental de la comarca de Flachgau que va quedar a mans bavareses. Salzburg va quedar integrada a la prov\xc3\xadncia de l'Alta \xc3\x80ustria, fins que el 1850 es va constituir en prov\xc3\xadncia de l'Imperi austrohongar\xc3\xa8s._NEWLINE_Actualment Salzburg \xc3\xa9s un estat federat de la rep\xc3\xbablica d'\xc3\x80ustria. Des de 1818 la novament creada arxidi\xc3\xb2cesi de Salzburg \xc3\xa9s l'estructura eclesial cat\xc3\xb2lica, sense poder terrenal, hereva del Principat-Arquebisbat de Salzburg, que encara subsisteix. T\xc3\xa9 com a seus sufrag\xc3\xa0nies a Feldkirch, Graz-Seckau, Gurk i Innsbruck."