b'\n_START_ARTICLE_\nGeografia de la Rep\xc3\xbablica Txeca\n_START_PARAGRAPH_\nLa Rep\xc3\xbablica Txeca (nom local, \xc4\x8cesk\xc3\xa1 Republika) \xc3\xa9s un estat d\'Europa central, al sud d\'Alemanya i Pol\xc3\xb2nia. Limita tamb\xc3\xa9 amb \xc3\x80ustria i Eslov\xc3\xa0quia.\n_START_SECTION_\nGeografia f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 formada per les regions tradicionals de Boh\xc3\xa8mia i Mor\xc3\xa0via. T\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 78.866 km2, comparable a la de Portugal, \xc3\x80ustria o Irlanda. \xc3\x89s un estat sense litoral, estrat\xc3\xa8gicament situat en les rutes terrestres m\xc3\xa9s antigues i significatives d\'Europa.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nEl paisatge de la Rep\xc3\xbablica Txeca \xc3\xa9s variat; Boh\xc3\xa8mia, a l\'oest, \xc3\xa9s una conca drenada pel riu Elba i Vltava  envoltada de muntanyes baixes, on es troba el punt m\xc3\xa9s alt del pa\xc3\xads, el Sn\xc4\x9b\xc5\xbeca que arriba als 1.601 msnm i \xc3\xa9s al Krkonose. El "quadril\xc3\xa0ter de Boh\xc3\xa8mia" \xc3\xa9s una plana envoltada de les muntanyes Sudets, les Metal\xc2\xb7l\xc3\xadferes , Krkonose (Riguessin Gebirge) i la selva de Boh\xc3\xa8mia, que formaven hist\xc3\xb2ricament la frontera natural dels Pa\xc3\xafsos Txecs. En txec els noms d\'aquestes muntanyes s\xc3\xb3n: al nord-est els Krkonose, Sudets i Jeseniky; al nord-oest, Krusn\xc3\xa9 Hory; al sud-oest el Cesky Els i el Sumava. Nom\xc3\xa9s la frontera sud-est manca de cadenes muntanyenques. El punt m\xc3\xa9s baix \xc3\xa9s la sortida del riu Elba del territori txec._NEWLINE_Mor\xc3\xa0via, la part oriental, \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 muntanyenca; \xc3\xa9s formada per un solc subalp\xc3\xad situat entre els Carpats occidentals a l\'est i els pujols de Mor\xc3\xa0via a l\'oest, que \xc3\xa9s el que la separa de Boh\xc3\xa8mia. La Porta Morava (en txec, Moravsk\xc3\xa1 br\xc3\xa1na) \xc3\xa9s un corredor militar tradicional entre la plana nord-europea i el Danubi a Europa central. \xc3\x89s un tret geomorfol\xc3\xb2gic de la zona morava de la Rep\xc3\xbablica Txeca formada per la depressi\xc3\xb3 entre els Carpats a l\'est i els Sudets a l\'oest. El recorre el drenatge entre el riu \xc3\x92der superior i la mar B\xc3\xa0ltica al nord i el riu Becva de la conca del Danubi.\n_START_SECTION_\nRius i llacs\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals rius de Rep\xc3\xbablica Txeca s\xc3\xb3n l\'Elba i els seus afluents el Vltava i l\'Ohre; el Vltava, amb els seus nombrosos afluents, drena Mor\xc3\xa0via. Aquests cursos d\'aigua de la Rep\xc3\xbablica Txeca flueixen a tres mars diferents: la del Nord, la B\xc3\xa0ltica i la Negra. A l\'Elba i d\'ac\xc3\xad a la mar del Nord van l\'Elba (Labe), l\'Oh\xc5\x99i, el Tepl\xc3\xa1 i el Vltava. L\'\xc3\x92der passa per la conca a la qual dona nom i que acaba al B\xc3\xa0ltic. La conca del Vltava va a la mar Negra, i els seus cursos m\xc3\xa9s destacats s\xc3\xb3n el Vltava i el Regen o \xc5\x98ezn\xc3\xa1.\n_START_SECTION_\nGeografia humana\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 una poblaci\xc3\xb3 de 10.211.905 habitants (juliol de 2009). La seua densitat demogr\xc3\xa0fica \xc3\xa9s de 129,48 habitants per km2. El 73% viu en zones urbanes (2008)._NEWLINE_Segons el cens de 2001, el principal grup \xc3\xa8tnic s\xc3\xb3n els txecs: 90,4%, despr\xc3\xa9s hi ha moravians: 3,7%, eslovacs: 1,9\xc2\xa0% i altres: 4%. L\'idioma m\xc3\xa9s parlat \xc3\xa9s el txec: 94,9%, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha minories que parlen eslovac: 2% i altres: 2,3%, sense identificar: 0,8%. Hi ha un 26,8% de cat\xc3\xb2lics, 2,1% de protestants, sense especificar: 8,8%, sense significar-se: 59%._NEWLINE_La capital n\'\xc3\xa9s Praga (1.188.126 hab., 2006), tamb\xc3\xa9 capital de la regi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de Boh\xc3\xa8mia. Altres poblacions importants s\xc3\xb3n Brno (388.000 hab.), Ostrava (326.303 hab., 1994), Plzen (165.000 hab.), \xc3\x9ast\xc3\xad nad Labem (gaireb\xc3\xa9 100.000 hab.) i Cesk\xc3\xa9 Budejovice (94.622 hab., 2005). Famosa n\'\xc3\xa9s la ciutat balne\xc3\xa0ria de Karlovy Vary (51.537 hab., 2005), tamb\xc3\xa9 coneguda pel seu nom alemany Karlsbad._NEWLINE_L\'estat es divideix en 13 regions (kraje, singular: kraj) i Praga (Praha), capital (hlavni mesto): Boh\xc3\xa8mia meridional (Jihocesky), Moravia meridional (Jihomoravsky), Karlovarsky, Kralovehradecky, Liberecky, Mor\xc3\xa0via i Sil\xc3\xa8sia (Moravskoslezsky), Olomouc, Pardubice, Plzen (Plzensky), Stredpcesky (Boh\xc3\xa8mia central), Ust\xc3\xad, Vysocina i Zl\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nGeografia econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nTx\xc3\xa8quia t\xc3\xa9 pocs recursos naturals: antracita, carb\xc3\xb3 mineral, caolinita, argila, grafit i fusta i dep\xc3\xa9n dels recursos energ\xc3\xa8tics i de les mat\xc3\xa8ries primeres externes. Quant a l\'\xc3\xbas de la terra, cal diferenciar entre la terra arable, 41%; les collites permanents, 2%; els pasturatges permanents, 11%; boscs i fusta, 34% i  altres, 12% (1993). El regadiu abasta 240 km\xc2\xb2 (2005). Les dades per a l\'any 2005 eren: terra arable 38,82%, collites permanents 3% i altres 58,18%._NEWLINE_La composici\xc3\xb3 del PIB per sector \xc3\xa9s: agricultura 2,8%, ind\xc3\xbastria 35% i serveis 62,3% (2009). L\'agricultura empra el 3,6% de la poblaci\xc3\xb3 activa, la ind\xc3\xbastria el 40,2% i els serveis el 56,2% (2007)._NEWLINE_Sota el r\xc3\xa8gim comunista, l\'URSS subministrava la major part del gas natural i petroli a Txecoslov\xc3\xa0quia. La Rep\xc3\xbablica Txeca \xc3\xa9s una de les m\xc3\xa9s estables i pr\xc3\xb2speres dels estats postcomunistas de l\'Europa central i oriental. Mantenir un entorn obert a les inversions ha estat un element clau de la transici\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica Txeca des d\'una economia comunista planificada a una economia de mercat en funcionament. Com a membre de la Uni\xc3\xb3 Europea, amb una ubicaci\xc3\xb3 avantatjosa al centre europeu, una estructura de cost relativament baixa i una poblaci\xc3\xb3 activa ben qualificada, la Rep\xc3\xbablica Txeca \xc3\xa9s una destinaci\xc3\xb3 atractiva per a la inversi\xc3\xb3 estrangera. Abans d\'entrar en la Uni\xc3\xb3 Europea el 2004, el govern txec  harmonitz\xc3\xa0 les seues lleis a les de la Uni\xc3\xb3 Europea. La petita economia txeca, oberta i dirigida a l\'exportaci\xc3\xb3, cresqu\xc3\xa9 m\xc3\xa9s del 6% anualment en el 2005-2007 i el fort creixement econ\xc3\xb2mic continu\xc3\xa0 en els primers tres trimestres de l\'any 2008. Malgrat la crisi financera global, el conservador sistema financer txec ha rom\xc3\xa0s relativament sa, tot i que baix\xc3\xa0 el creixement econ\xc3\xb2mic a causa de la davallada de les exportacions._NEWLINE_Els principals productes agr\xc3\xadcoles en s\xc3\xb3n: cereals (blat, ordi, s\xc3\xa8gol), cre\xc3\xaflles, remolatxa, ll\xc3\xbapol i fruita. La ramaderia n\'\xc3\xa9s sobretot porcina i d\'aviram. Quant als productes industrials, cal citar-ne: autom\xc3\xb2bils, metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia (a Plzen i Kladno), maquin\xc3\xa0ria i equipament, cristall i armament.'