b"\n_START_ARTICLE_\nTorres de Segre\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme compr\xc3\xa8n la vila i cap de municipi de Torres de Segre, \xc3\xbanic nucli de poblaci\xc3\xb3 agrupada del terme, i un conjunt d'urbanitzacions no diferenciades entre si conegudes pel nom conjunt d'Utxesa. Travessen el territori importants vies de comunicaci\xc3\xb3: Al nord de la vila i per ordre d'aparici\xc3\xb3, creuen el terme l'autopista AP-2, que no t\xc3\xa9 acc\xc3\xa9s al terme, la carretera N-IIa en direcci\xc3\xb3 a Lleida i l'Autovia del Nord-est. A llevant i de S a N, passa la N-230 entre Llardecans i Lleida. Del poble surten dues carreteres, una que enlla\xc3\xa7a amb la N-IIa i una altra que mena a Sudanell, on entronca amb la N-230._NEWLINE_El pant\xc3\xa0 d'Utxesa fou originat pel canal de Ser\xc3\xb2s, que, procedent del N de la ciutat de Lleida, alimenta la central hidroel\xc3\xa8ctrica de Ser\xc3\xb2s (a Aitona), despr\xc3\xa9s de travessar diversos termes de l'esquerra del Segre; el pant\xc3\xa0 \xc3\xa9s regulat per aquest canal i constitueix una important reserva de fauna. Al pant\xc3\xa0 d'Utxesa, que atreu pescadors de tota la regi\xc3\xb3 de Lleida, s'ha establert un refugi de ca\xc3\xa7a de l'Institut Nacional de Conservaci\xc3\xb3 de la Natura (anomenat Refugi dels Pescadors) per a la protecci\xc3\xb3 d'ocells aqu\xc3\xa0tics, entre altres esp\xc3\xa8cies. De fet, modernament, part de l'entorn del pant\xc3\xa0 d'Utxesa \xc3\xa9s una reserva de fauna salvatge i forma part del Pla d'Espais d'Inter\xc3\xa8s Natural (PEIN). El pant\xc3\xa0 t\xc3\xa9 diferents aprofitaments, hidroel\xc3\xa8ctric, agr\xc3\xadcola, recreatiu i esportiu.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 de Torres de Segre t\xc3\xa9 (com ja indica el seu nom) un origen defensiu dins la l\xc3\xadnia de fortaleses aturonades damunt el Segre en tot aquest sector. D'origen \xc3\xa0rab, el primer esment ja com a for\xc3\xa7a cristiana \xc3\xa9s del 1153, dins la casa de Cervera, senyora d'aquest sector de la comarca, en una donaci\xc3\xb3 al monestir de Poblet. El 1168 l'esgl\xc3\xa9sia de Torres depenia del paborde d'Alcarr\xc3\xa0s. _NEWLINE_La s\xc3\xa9quia de Torres (que partint del Segre pren les aig\xc3\xbces sota les comportes de La Canadenca a Lleida i rega les hortes del Cappont, Albat\xc3\xa0rrec, Montoliu, Sudanell fins a Torres) t\xc3\xa9 un origen antiqu\xc3\xadssim i apareix documentada ja el 1154 com a s\xc3\xa9quiavetula, \xc3\xa9s a dir, que existia ja abans de la conquesta cristiana. El 1184 Alfons I autoritz\xc3\xa0 Ramon de Cervera per a construir una s\xc3\xa9quia des de Castellpag\xc3\xa8s (Vilanova de la Barca) fins als termes de Torres i Gebut (que hauria prolongat l'antiga) amb la condici\xc3\xb3 de no poder variar el seu curs sense el consentiment dels templers, que tenien tamb\xc3\xa9 la senyoria sobre la s\xc3\xa9quia d'Alcarr\xc3\xa0s, paral\xc2\xb7lela al marge dret del Segre._NEWLINE_El 1227 Ramon de Cervera vengu\xc3\xa9 per 9.000 morabatins d'or el castell i la vila de Torres de Segre i els seus drets sobre la s\xc3\xa9quia de Torres als mercaders llenguadocians Hug de Blumat, Pere Clavell i Guillem Hug de Tolosa. El condomini de les tres fam\xc3\xadlies pass\xc3\xa0 per diverses mans fins que fou adquirit pel bisbe d'Osca Jaume Sarroca (fill natural de Jaume I), el qual deix\xc3\xa0 el castell i drets als templers (en el seu testament del 1289, amb l'obligaci\xc3\xb3 de pagar 3.000 sous jaquesos al monestir de Poblet)._NEWLINE_Els templers establiren la comanda de Torres, que a l'extinci\xc3\xb3 de l'orde (1317) pass\xc3\xa0 als hospitalers, els quals integraren la comanda en el Gran Priorat de Catalunya i de la qual adquiriren la jurisdicci\xc3\xb3 alta i baixa (civil i criminal) el 1357. Hi hagu\xc3\xa9 sovintejats problemes entre la paeria de Lleida i els comanadors (templers i hospitalers) de Torres per q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 dels drets sobre la s\xc3\xa9quia. _NEWLINE_El 1293 el comanador sign\xc3\xa0 un conveni perqu\xc3\xa8 els ve\xc3\xafns de Sudanell poguessin fer \xc3\xbas de l'aigua per amerar les basses de c\xc3\xa0nem; el 1325 el bisbe de Lleida firmava una sent\xc3\xa8ncia arbitral per la qual autoritzava els hospitalers a prendre aigua m\xc3\xa9s avall del Pont Major de la ciutat obligant el comanador a pagar als paers 350 sous anuals; el 1398 els homes de Torres signaren una carta de ve\xc3\xafnatge amb Lleida, amb Sudanell i Gebut; el 1445 els paers estipularen un conveni amb el comanador pel qual aquest es comprometia a tenir neta i en bon estat la s\xc3\xa9quia; el 1464, en el setge de Lleida durant la guerra contra Joan II hi hagu\xc3\xa9 enfrontaments amb el comanador, que amagava blat quan la ciutat de Lleida passava gana._NEWLINE_Des del 1525 Torres es govern\xc3\xa0, com Lleida, amb r\xc3\xa8gim de paeria, i eren freq\xc3\xbcents les queixes dels regidors de la ciutat al rei pels abusos de la vila i dels comanadors a les hortes on passava la s\xc3\xa9quia. Des del segle XVII hi hagu\xc3\xa9 nous conflictes entre comanadors de Torres i paers de Lleida, per\xc3\xb2 el consell general de la ciutat autoritz\xc3\xa0 la vila a construir una nova peixera m\xc3\xa9s amunt del pont del riu. Malgrat aix\xc3\xb2, es perdia molta aigua, per\xc3\xb2 no fou fins al 1803 que el Consell de Castella aprov\xc3\xa0 de fer-ne una de nova, que dur\xc3\xa0 fins a la construcci\xc3\xb3 del canal de Ser\xc3\xb2s (1914). Des d'aleshores la s\xc3\xa9quia pren l'aigua d'aquest canal, a poca dist\xc3\xa0ncia de les comportes de La Canadenca (es mant\xc3\xa9 en aquest indret la casa de la primitiva s\xc3\xa9quia i s'aprecien vestigis de l'antiga peixera). A la fi de l'Antic R\xc3\xa8gim, extintes les senyories, l'administraci\xc3\xb3 liberal atorg\xc3\xa0 (1837) a l'ajuntament de Torres el cabal de la s\xc3\xa9quia mitjan\xc3\xa7ant el pagament d'un c\xc3\xa0non al patrimoni reial; els drets d'explotaci\xc3\xb3 de la s\xc3\xa9quia foren posats a subhasta el 1849 i els nous adjudicataris formaren la Comunitat de Regants de Torres de Segre._NEWLINE_Torres de Segre protagonitz\xc3\xa0 un fam\xc3\xb3s esdeveniment del catalanisme lleidat\xc3\xa0: un grup de patriotes organitzaren (1900) una expedici\xc3\xb3 fluvial (en una barca presidida per la bandera catalana) Segre avall, amb Frederic Reny\xc3\xa9 i Viladot, Manuel Roger de Ll\xc3\xbaria, Salvador Rev\xc3\xa9s, Joan Berg\xc3\xb3s, Enric Arderiu i Manuel Espluga, que feren abrandats discursos als pobles per on passaren; a Torres es f\xc3\xa9u un acte pol\xc3\xadtic i literari a l'ermita de la Mare de D\xc3\xa9u de Carrassumada. El governador Jos\xc3\xa9 Martos O'Nealle prengu\xc3\xa9 repres\xc3\xa0lies (desterr\xc3\xa0 Arderiu a Huelva) i hi hagu\xc3\xa9 m\xc3\xadtings multitudinaris organitzats per Solidaritat Catalana.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nTorres de Segre \xc3\xa9s un poble majorit\xc3\xa0riament agr\xc3\xadcola on predominen els conreus de fruita dol\xc3\xa7a (pr\xc3\xa9ssecs, nectarines, peres o pomes), cereals (blat i ordi) i diverses hortalisses. Explotacions agr\xc3\xa0ries d'extensi\xc3\xb3 petita i mitjana. Ramaderia ovina, bovina, porcina i aviram.\n_START_SECTION_\nCam\xc3\xad Natural de Torres de Segre i Utxesa\n_START_PARAGRAPH_\nAl poble de Torres de Segre hi trobem dos espais naturals d'elevat inter\xc3\xa8s, d'una banda el riu Segre, que d\xc3\xb3na nom al municipi i d'altra banda Utxesa un espai amb moltes coses per descobrir._NEWLINE_El Riu Segre \xc3\xa9s un gran corredor biol\xc3\xb2gic. El tram que passa per Torres de Segre podem dir que comunica la zona del Parc de la Mitjana i Aiguamolls de Rufea amb la zona de l'Aiguabarreig Segre-Cinca, formant aix\xc3\xad un gran enlla\xc3\xa7 natural._NEWLINE_Utxesa \xc3\xa9s un espai natural catalogat dins el PEIN (Pla d'Espais d'Inter\xc3\xa8s Natural). T\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 642 ha formant part dels termes municipals de Torres de Segre, Aitona i Sarroca de Lleida.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia parroquial\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ple de la corporaci\xc3\xb3 municipal de Torres de Segre reunit el 26 de novembre de 2002 va acordar declarar com a b\xc3\xa9 cultural d'inter\xc3\xa8s local la Parr\xc3\xb2quia de la Mare de D\xc3\xa9u Assumpta de Torres de Segre. Aquesta esgl\xc3\xa9sia va ser constru\xc3\xafda a mitjans del segle XVIII (1749-1759) i respon a una tipologia d'edifici classicitzant, de planta basilical, transsepte i c\xc3\xbapula al creuer, amb r\xc3\xa8moles barroques, \xc3\xa0mpliament dif\xc3\xb3s a la Catalunya de Ponent. Aquesta construcci\xc3\xb3 va substituir l'antic edifici rom\xc3\xa0nico-g\xc3\xb2tic per l'actual._NEWLINE_Malgrat la gran destrucci\xc3\xb3 que pat\xc3\xad l'edifici en la guerra civil, ja que la poblaci\xc3\xb3 de Torres de Segre es trobava l'any 1938 en primera l\xc3\xadnia del front de guerra, l'esgl\xc3\xa9sia t\xc3\xa9 suficients valors arquitect\xc3\xb2nics com per garantir la seva conservaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nErmita de la Mare de D\xc3\xa9u de Carrassumada\n_START_PARAGRAPH_\nUns 2,5 km al SE de la vila hi ha, aturonada, l'ermita de la Mare de D\xc3\xa9u de Carrassumada, que domina un magn\xc3\xadfic paisatge amb la plana de Solibernat, el pant\xc3\xa0 d'Utxesa i al fons Montmeneu, Ser\xc3\xb2s, Aitona i Sunyer i, m\xc3\xa9s al N, la silueta de la Seu Vella de Lleida. L'ermita i la casa de l'ermit\xc3\xa0 s\xc3\xb3n del segle XVII; la llinda del petit temple, d'una nau i campanar d'espadanya, porta la data del 1696. Hi ha restes d'antics murs i soterranis amb vestigis medievals. El lloc de Carrassumada consta ja en els Termini antiqui com una alm\xc3\xbania sarra\xc3\xafna i sembla que aviat l'antiga mesquita es convert\xc3\xad en temple votiu a la Mare de D\xc3\xa9u (com Granyana i Buts\xc3\xa8nit), on al segle XVI acudien ja peregrinacions de tota la comarca. Segons el P. Cam\xc3\xb3s la primitiva imatge desaparegu\xc3\xa9 en la guerra dels Segadors. S'hi celebra un aplec el primer diumenge de setembre.\n_START_SECTION_\nMol\xc3\xad (actual Museu de l'Evoluci\xc3\xb3)\n_START_PARAGRAPH_\nEl mol\xc3\xad de Torres de Segre fou constru\xc3\xaft l'any 1880 per iniciativa de la Comunitat de Regants de la Vila i gr\xc3\xa0cies a la gran col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 que van dedicar-hi els principals regants de dita comunitat. El Sr. Alexandre Capdevila i Montull es va vendre els terrenys on est\xc3\xa0 ubicat, amb unes condicions de pagament molt avantatjoses per la comunitat. Aquests terrenys comprenien el que ara \xc3\xa9s el mol\xc3\xad, la bassa i una part m\xc3\xa9s de terreny, que es va convertir en quadres i l'hort del mol\xc3\xad._NEWLINE_Els primers anys es va instal\xc2\xb7lar una turbina, s'hi va acoblar una dinamo que produ\xc3\xafa for\xc3\xa7a el\xc3\xa8ctrica. I gr\xc3\xa0cies a la turbina va apar\xc3\xa8ixer la primera bombeta de llum a la poblaci\xc3\xb3. Quan la Canadenca va construir la central de Ser\xc3\xb2s (1912-1916), mitjan\xc3\xa7ant l'acord corresponent entre aquesta i la comunitat, la dinamo va deixar de funcionar. A canvi, la Canadenca va concedir un determinat nombre de kilowatts a un preu baix. A m\xc3\xa9s de solucionar les necessitats de la molturaci\xc3\xb3 locals, tamb\xc3\xa9 venien a moldre molta gent dels pobles ve\xc3\xafns que s'hi despla\xc3\xa7aven amb la seva cavalleria, carregada amb dos taleques de blat. Perqu\xc3\xa8 les cavalleries poguessin estar ben instal\xc2\xb7lades, mentre s\xe2\x80\x99esperaven que molguessin el gra, al carrer de la part m\xc3\xa9s alta del mol\xc3\xad, hi havia unes quadres on es podien allotjar unes 20 cavalleries._NEWLINE_Als anys 60 va ser la Cooperativa Verge de Carrassumada la que va llogar l'edifici per fabricar pinso i oli, desenvolupant molta activitat econ\xc3\xb2mica entre els dos productes. Respecte al mol\xc3\xad d'oli, tot i les millores que hi varen fer la cooperativa, nom\xc3\xa9s es va utilitzar durant unes poques campanyes. Com que el fred va matar gran part dels olivers, la cooperativa va optar per la fabricaci\xc3\xb3 de l'oli, i per intensificar la del pinso. El cabal d'aigua que necessitava el mol\xc3\xad s'alimentava de la s\xc3\xa9quia de reg a trav\xc3\xa9s de bra\xc3\xa7als, que desembocaven a la bassa, expressament feta junt amb el pou. L'aigua del Segre era la font d'energia, fins que s'hi va introduir les noves tecnologies, la mecanitzaci\xc3\xb3 i les turbines el\xc3\xa8ctriques. Aquesta construcci\xc3\xb3, en la seva \xc3\xa8poca, va ser d'una import\xc3\xa0ncia molt rellevant. Constava de quatre moles, una d\xe2\x80\x99elles era la m\xc3\xa9s gran dels entorns. A partir de l\xe2\x80\x99any 1966 el mol\xc3\xad va quedar en des\xc3\xbas total, i amb el temps es va anar deteriorant. Des del desembre del 2011 t\xc3\xa9 la funci\xc3\xb3 de museu._NEWLINE_L'immoble, \xc3\xa9s un conjunt edificat amb un nucli m\xc3\xa9s antic, que \xc3\xa9s el prisma central, de cinc plantes, tres sobre rasant i dues en soterrani, que era el mol\xc3\xad fariner pr\xc3\xb2piament dit, aquest cos central es va ampliar amb dos cossos annexos, en la planta baixa i primera des del cos inferior, i part de la segona i tercera en el cos alt, en els quals amb uns despla\xc3\xa7aments de for\xc3\xa7a motriu mitjan\xc3\xa7ant arbres de transmissi\xc3\xb3 mec\xc3\xa0nica i corrioles o volants, es va ampliar i va substituir l'antic mol\xc3\xad de producci\xc3\xb3 de farina per un mol\xc3\xad de producci\xc3\xb3 d'oli mitjan\xc3\xa7ant la mecanitzaci\xc3\xb3 de les moles, i la producci\xc3\xb3 d'energia el\xc3\xa8ctrica mitjan\xc3\xa7ant la mecanitzaci\xc3\xb3 de les turbines als generadors. El conjunt hidr\xc3\xa0ulic complet ho conformen doncs, la bassa reguladora i el salt hidr\xc3\xa0ulic.\n_START_SECTION_\nMasos de volta\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n construccions t\xc3\xadpicament d'aquesta zona, que es troben a prop de l'embassament d'Utxesa. Les seves caracter\xc3\xadstiques constructives s\xc3\xb3n simples i les feien els pagesos per a tenir un lloc on aixoplugar-se de les pluges i lloc de rep\xc3\xb2s dels animals. Espor\xc3\xa0dicament i depenent de cada cas concret, servien com a lloc de pernoctaci\xc3\xb3 dels pagesos en l'\xc3\xa8poca del batre.\n_START_SECTION_\nCadolles\n_START_PARAGRAPH_\nLes Cadolles s\xc3\xb3n clots naturals que apareixen damunt d'un pla roc\xc3\xb3s on s'acumula la pluja, formant un petit bassal. Les seves formes s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament circulars. En alguns indrets s'han picat per tal d'eixamplar-los i poder guardar m\xc3\xa9s quantitat d'aigua. No gaire lluny d'aqu\xc3\xad, tamb\xc3\xa9 damunt d'unes roques, s'observen unes canalitzacions treballades en la roca que conflueixen amb l'objecte de recollir aquesta aigua.\n_START_SECTION_\nRestes arqueol\xc3\xb2giques\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi de Torres de Segre \xc3\xa9s ric en restes arqueol\xc3\xb2giques. Hi ha vestigis d'un assentament de l'Edat del bronze a Solibernat, amb diversos nivells d'habitatges que s'estenen per tots els vessants dels tossals, on diverses espones de conreu tallaren els nivells d'habitatge i posaren al descobert els nivells arqueol\xc3\xb2gics (en aquests talls hom pot recollir diversos materials cer\xc3\xa0mics, i escampats arreu es troben molins de m\xc3\xa0, percutors, dents de fal\xc3\xa7 de s\xc3\xadlex, alguna sageta, etc.). En aquest indret tamb\xc3\xa9 s'han localitzat restes constructives i cer\xc3\xa0miques d'\xc3\xa8poca medieval. _NEWLINE_Uns 3,5 km al N de Soses, uns 30 m a l'esquerra del cam\xc3\xad de Torres de Segre a Vallmanya, al fons de la vall de Vilanova de Remolins, s'han recuperat bastants fragments de s\xc3\xadlex i de cer\xc3\xa0mica a m\xc3\xa0. Uns 1 500 m al SE del pant\xc3\xa0 d'Utxesa i uns 4 km al NW del nucli urb\xc3\xa0 de Sarroca, tamb\xc3\xa9 hi ha vestigis de l'edat del bronze, com al Tossal dels Moros, on dominant aquest embassament hi ha un jaciment molt amagat per la superposici\xc3\xb3 d'un castell medieval. _NEWLINE_A l'anomenat Tossal del Pelegr\xc3\xad, ha estat documentada l'exist\xc3\xa8ncia d'un petit abric en la roca sorrenca que podria haver estat determinat per l'aixecament d'un habitacle, encara que no s'observen restes de construcci\xc3\xb3 en superf\xc3\xadcie (el material consta de fragments de s\xc3\xadlex i de cer\xc3\xa0mica representativa del repertori com\xc3\xba dels assentaments del pla de Lleida i de bona part de les coves habitades durant l'edat del bronze). _NEWLINE_A la partida de Vilanova, al N de l'autovia N-II, en el lloc conegut amb el nom de lo Morro, hi ha un tossal allargassat, l'erosi\xc3\xb3 del qual ha posat al descobert gran quantitat de restes corresponents a l'edat del bronze; al peu del vessant NE hi ha plantes d'habitacions (plantes quadrades) que s\xc3\xb3n una extensi\xc3\xb3 del mateix h\xc3\xa0bitat del pla. _NEWLINE_Entre altres jaciments de la mateixa \xc3\xa8poca, que s'escampen per tot aquest municipi, cal esmentar el de la partida de Rodamilans, al peu de l'elevaci\xc3\xb3 on es troba l'ermita de la Mare de D\xc3\xa9u de Carrassumada; al cim d'aquesta mateixa elevaci\xc3\xb3, en el pla situat davant de l'ermita i al vessant NW tamb\xc3\xa9 s'han trobat restes de poblament ib\xc3\xa8ric (algunes parets, avui amagades, i restes de cer\xc3\xa0mica caracter\xc3\xadstica d'aquesta \xc3\xa8poca)._NEWLINE_Pel que fa als assentaments romans, cal mencionar les restes d'una vil\xc2\xb7la que s'ha documentat a l'indret anomenat lo Rac\xc3\xb3 de la Figuera; la que es localitza al costat de l'autovia A-2 (a la partida de Vilanova), i la situada a 2,5 km del nucli urb\xc3\xa0 de Sunyer en direcci\xc3\xb3 S, al costat dret del cam\xc3\xad de la Grallera."