b'\n_START_ARTICLE_\nOkelis\n_START_PARAGRAPH_\nOkelis fou un port de la costa de la mar Roja, proper a l\'estret de Bab al-Mandeb, que es creu que correspon al modern Shaykh Said prop del Khawr Ghurayra. A les inscripcions cl\xc3\xa0ssiques s\'esmenta com Okelis o Ocelis o Acila i a les sudar\xc3\xa0bigues com Maddaban (que podria haver donat nom a l\'estret de Mandeb). El 1835 el lloc fou visitat per J. R. Wellsted que no hi va veure rastre d\'establiments antics._NEWLINE_Estrab\xc3\xb3 (Geografia XVI, 4, 5) esmenta el lloc de passada, com a marca i senyal topogr\xc3\xa0fica per\xc3\xb2 hauria basat les seves informacions sobre Ar\xc3\xa0bia en fonts hel\xc2\xb7len\xc3\xadstiques com Erast\xc3\xb2tenes, Agat\xc3\xa0rquides i Artemidor i en el relat d\'Eli Gal, i sembla que el relat estaria d\'acord per tant en dades del segle I aC. Artemidor diu que el promontori d\'Acila avan\xc3\xa7a per trobar el cap Dire. Plini el Vell (Historia Natural, VI, 26, 9) qualifica el lloc de portus, sense dir si \xc3\xa9s un moll o un port comercial, a trenta dies de navegaci\xc3\xb3 de Berenice a la costa eg\xc3\xadpcia, i diu que era un punt de sortida favorable pels que anaven a l\'\xc3\x8dndia, ja que merc\xc3\xa8s al vent Hippale (el mons\xc3\xb3) s\'arribava al port de Muziris, primer mercat de l\'\xc3\x8dndia, en 40 dies; Plini el considera m\xc3\xa9s important que Muza (Mokha). L\'autor an\xc3\xb2nim del Periplus diu que "passat Muza, la terra d\'Ar\xc3\xa0bia i el pa\xc3\xads de Barb\xc3\xa0ria a l\'altre costat de la mar a la proximitat d\'Avalites, l\'aigua forma un estret no molt llarg que tanca les seves aig\xc3\xbces en un estret passatge; al mig del canal hi ha l\'illa Diodoros (Perim); en aquest estret est\xc3\xa0 Okelis, una poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab que pertany a la prov\xc3\xadncia de Mapharitis (Maafir); no \xc3\xa9s un port comercial (empori) sin\xc3\xb3 un moll (hormos) i estaci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima (lloc d\'avituallament), i la primera etapa dels que surten a navegar a l\'\xc3\x8dndia". Claudi Ptolemeu al segle\xc2\xa0ii (amb dades del segle\xc2\xa0i) qualifica no obstant a Okelis d\'empori._NEWLINE_No torna a ser esmentat abans del segle VI quan les fonts sudar\xc3\xa0bigues esmenten Maddaban tres vegades. Dues d\'elles diuen que el rei, en l\'expedici\xc3\xb3 contra Makhwan el 523, va refor\xc3\xa7ar la cadena de Maddaban; la tercera diu que va fortificar la cadena de Maddaban. Sempre fa refer\xc3\xa8ncia a un acte en relaci\xc3\xb3 al conflicte amb els et\xc3\xadops. La cadena \xc3\xa9s esmentada per altres fonts hist\xc3\xb2riques (Ibn al-Mujawir al segle\xc2\xa0xiii al Tarikh al-Mustabsir, que situa la cadena al nivell de l\'Estret de Bab al-Mandeb; i al "Martiri de Sant Aretes" sota forma d\'una cadena real barrant l\'entrada d\'una llacuna que mesurava 370 metres)._NEWLINE_Hi ha tres llocs possibles per Okelis segons va demostrar A. F. L. Beeston Okelis o Maddaban nom\xc3\xa9s podia estar a tres llocs: Khawr al Ghayl, Khawr Ghurayra i Khawr Umayra, i la segona (al costat del poble de Saykh Said) era la m\xc3\xa9s probable i l\'\xc3\xbanica que t\xc3\xa9 una llacuna de la que l\'entrada pot ser barrada totalment per una cadena d\'uns 370 metres. El rei himiarita hauria volgut refor\xc3\xa7ar els pocs punts de la costa sense esculls on podia desembarcar una expedici\xc3\xb3 axumita, que s\xc3\xb3n Khawr Ghurayra, amb una cadena, i Mukhwan, amb una defensa organitzada; el tercer lloc, Khawr al-Ghayl, al sud de Ghulayfiqa, \xc3\xa9s el lloc on va dirigir el seu ex\xc3\xa8rcit quan els axumites van desembarcar. D\'aquestes mencions del segle\xc2\xa0vi no se sap si el port continuava existint i funcionant.'