b'\n_START_ARTICLE_\nGustave Dor\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer al n\xc3\xbamero 5 (actualment 16) del carrer de la Nu\xc3\xa9e-Bleue a Estrasburg. \xc3\x89s fill de Pierre Louis Christophe Dor\xc3\xa9, enginyer de Ponts, i Alexandrine Marie Anne Pluchart. Van tenir dos fills m\xc3\xa9s, Ernest, nascut a Epinal l\' 1 de juny de 1830, que es convertir\xc3\xa0 en compositor i empleat de banc i \xc3\x89mile Paul, nascut dos anys despr\xc3\xa9s de Gustave, futur general. La fam\xc3\xadlia Dor\xc3\xa9 tenia uns bon ingressos que permetran a Gustave dedicar-se plenament al seu art._NEWLINE_Gustave Dor\xc3\xa9 va tenir un fort vincle amb la seva mare al llarg de la seva vida, que estava orgullisa del talent del seu fill que sovint descrivia com a geni. Aquest suport era menys compartit pel seu pare que el volia destinar a una carrera menys prec\xc3\xa0ria. El 1834, la fam\xc3\xadlia Dor\xc3\xa9 es va traslladar al n\xc3\xbamero 6 del carrer des \xc3\x89crivains, prop de la catedral g\xc3\xb2tica._NEWLINE_Des dels cinc anys, Gustave Dor\xc3\xa9, dotat d\'una gran capacitat d\'observaci\xc3\xb3, mostra un talent singular per dibuixar. Quan va obtenir la seva primera paleta de pintura, a l\'arribar la nit, va pintar una gallina verda que va aterroritzar a tota la ciutat. La seva gran curiositat li permet multiplicar els esbossos ecl\xc3\xa8ctics (escenes \xc3\xadntimes o urbanes, mitol\xc3\xb2giques o antiguitats). Gustave entra a la classe de la pensi\xc3\xb3 Vergnette, lloc de la catedral, com a intern, on comen\xc3\xa7a a il\xc2\xb7lustrar els seus quaderns i cartes escolars als seus familiars i amics. Va fer les seves primeres caricatures i va prendre com a objectiu el seu entorn. La seva f\xc3\xa8rtil imaginaci\xc3\xb3 es nodreix de lectures i d\'inspiracions excepcionalment precoces per a la seva edat. Dor\xc3\xa9 dibuixa Mr. Fox, una s\xc3\xa8rie de sis dibuixos a llapis inspirats en l\'obra de Grandville. Amb un to humor\xc3\xadstic i viu, combina el dibuix d\xe2\x80\x99escenes independents utilitzant antropomorfisme, inspirat per Cham i Rodolphe T\xc3\xb6pffer, especialment de les seves "histoires en estampes"._NEWLINE_Dor\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 apr\xc3\xa8n el viol\xc3\xad, que domina molt r\xc3\xa0pidament i que tocar\xc3\xa0 tota la vida. Al 1840, amb motiu del quatre-cents aniversari de la invenci\xc3\xb3 de la impremta i la inauguraci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una est\xc3\xa0tua de Guttenberg a Estrasburg, proposa als seus companys d\'escola per reproduir la process\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica. Organitza tot, decora els tancs i condueix el dip\xc3\xb2sit del gremi de pintors-cristallers._NEWLINE_El 1841, el pare de Gustave Dor\xc3\xa9, Jean-Philippe, \xc3\xa9s nomenat enginyer en cap dels ponts i carreteres del departament d\'Ain i la fam\xc3\xadlia Dor\xc3\xa9 es va traslladar a Bourg-en-Bresse. El nen \xc3\xa9s un estudiant molt bo a l\'escola, per\xc3\xb2 encara \xc3\xa9s m\xc3\xa9s notori per les seves caricatures i dibuixos inspirats en el m\xc3\xb3n de Bressan que l\'envolta. Troba inspiraci\xc3\xb3 en les decoracions g\xc3\xb2tiques i les cases de l\'edat mitjana de la ciutat._NEWLINE_Als 13 anys, al 1845, els seus primers treballs a publicar-se s\xc3\xb3n tres litografies en ploma per la impremta Ceyzeriat de Bourg incloent Vogue de Brou. El mateix any va realitzar Aventures de Mistenfl\xc3\xbbte et de Mirliflor.\n_START_SECTION_\nCarrera professional\n_START_PARAGRAPH_\nVa publicar la seva primera il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 als 15 anys. Va realitzar un llibre amb il\xc2\xb7lustracions de Par\xc3\xads, i se li encarreg\xc3\xa0 treballs sobre Fran\xc3\xa7ois Rabelais, Honor\xc3\xa9 de Balzac i Dante Alighieri. A una edat molt primerenca cobrava per foli m\xc3\xa9s que Honor\xc3\xa9 Daumier. _NEWLINE_El 1853 li van demanar il\xc2\xb7lustrar treballs de Lord Byron, a l\'acabar aquests li van sol\xc2\xb7licitar treballs per a escriptors de parla anglesa, fins i tot una nova versi\xc3\xb3 de la B\xc3\xadblia, aix\xc3\xad com la famosa obra d\'Edgar Allan Poe, El corb._NEWLINE_El 1862 va viatjar per Espanya amb el Bar\xc3\xb3 Davillier, de tal manera que a l\'any seg\xc3\xbcent van publicar ambd\xc3\xb3s una s\xc3\xa8rie de cr\xc3\xb2niques sobre Val\xc3\xa8ncia, Gal\xc3\xadcia, etc que es va incloure en la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 "Le Tour du Monde". Va residir per uns mesos a Barcelona. Tamb\xc3\xa9 els anys 1860, li van encarregar la il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 d\'una edici\xc3\xb3 en franc\xc3\xa8s d\'el Quixot, de Cervantes, que va influenciar les seg\xc3\xbcents generacions quant a l\'aparen\xc3\xa7a f\xc3\xadsica dels protagonistes. _NEWLINE_La B\xc3\xadblia (il\xc2\xb7lustrada el 1865) va ser un gran \xc3\xa8xit per a l\'artista, de manera que el 1867 va haver de fer una gran exposici\xc3\xb3 de les seves obres a Londres, aquesta celebraci\xc3\xb3 li va permetre fundar la Dor\xc3\xa9 Gallery a New Bond Street. _NEWLINE_El 1869, Blanchard Jerrold, fill de Douglas William Jerrold, va suggerir que treballessin junts per a produir un retrat de Londres. A Jerrold se li va oc\xc3\xb3rrer la idea de plasmar The Microcosm of London fet per Rudolph Ackermann, William Pyne i Thomas Rowlandson en 1808. _NEWLINE_Dor\xc3\xa9 va signar un contracte de cinc anys amb l\'editorial Grant & Co, aix\xc3\xb2 implicava que havia de passar almenys tres mesos a l\'any a Londres. Va cobrar la suma de 10.000 lliures esterlines per any. El llibre London: A Pilgrimage, amb 180 gravats va ser publicat el 1872. Encara que va ser un \xc3\xa8xit comercial, a alguns cr\xc3\xadtics no els va agradar la publicaci\xc3\xb3. A molts els va disgustar que Dor\xc3\xa9 mostr\xc3\xa9s en la seva obra la pobresa existent a Londres._NEWLINE_Durant la comuna de Par\xc3\xads (1871), es va refugiar a Versalles._NEWLINE_Va morir d\'un atac de cor als 51 anys el 23 de gener de 1883, deixant un treball impressionant de m\xc3\xa9s de deu mil peces, que despr\xc3\xa9s tindran una forta influ\xc3\xa8ncia en molts il\xc2\xb7lustradors. El seu amic Ferdinand Foch organitza els funerals a la Bas\xc3\xadlica de Santa Clotilde de Par\xc3\xads, l\'enterrament de P\xc3\xa8re-Lachaise i un menjar de comiat al carrer Saint-Dominique 73.'