b"\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xadnodes de Toluges\n_START_PARAGRAPH_\nEls s\xc3\xadnodes de Toluges foren unes assemblees que tingueren lloc al segle XI a la poblaci\xc3\xb3 rossellonesa del mateix nom. En el primer, del 1027, s'encuny\xc3\xa0 el concepte de Pau i Treva de D\xc3\xa9u, un moviment social que hom ha volgut veure com a origen de les Corts Catalanes.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1027 es va fer el primer s\xc3\xadnode, o assemblea de Pau i Treva, sota presid\xc3\xa8ncia de l'abat Oliba, en representaci\xc3\xb3 del bisbe Berenguer d'Elna, absent de la di\xc3\xb2cesi perqu\xc3\xa8 es trobava en una peregrinaci\xc3\xb3. Organitzada per pagesos i jerarquies eclesi\xc3\xa0stiques, l'assemblea era una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la crisi del poder comtal provocada al Rossell\xc3\xb3 per la revoluci\xc3\xb3 feudal; davant d'una forta escalada de viol\xc3\xa8ncia duta a terme pels clans nobiliaris del comtat, les seves v\xc3\xadctimes -pagesos i eclesi\xc3\xa0stics- hagueren de reunir-se per trobar-hi una soluci\xc3\xb3 ells mateixos, a causa de la impot\xc3\xa8ncia del poder comtal, visible per l'abs\xc3\xa8ncia total del comte Gausfred II de Rossell\xc3\xb3 (1014-1074), el m\xc3\xa0xim titular de la potestas (poder), en una reuni\xc3\xb3 on es tractava un tema cabdal de govern com era el de mantenir la pau -\xc3\xa7o \xc3\xa9s, l'ordre p\xc3\xbablic-._NEWLINE_En aquest s\xc3\xadnode s'establiren una s\xc3\xa8rie de disposicions: el deure per a tots els habitants del comtat de Rossell\xc3\xb3 i de la di\xc3\xb2cesi d\xe2\x80\x99Elna d'abstenir-se de participar en combats o lluites, entre dissabte i dilluns per aix\xc3\xad poder complir el precepte dominical, com tamb\xc3\xa9 es prohibia d'assaltar clergues, esgl\xc3\xa9sies, b\xc3\xa9ns propietat d'una esgl\xc3\xa9sia o d'un monestir, o persones que es dirigissin a un lloc de culte o en tornessin. Per als contraventors d'aquests deures i prohibicions, s'establia sempre la pena d'excomuni\xc3\xb3._NEWLINE_El mateix comte de Rossell\xc3\xb3 Gausfred II presid\xc3\xad, vers 1065-1066, el segon s\xc3\xadnode, que compt\xc3\xa0 amb l'assist\xc3\xa8ncia del seu fill i dels comtes Pon\xc3\xa7 I d'Emp\xc3\xbaries, Guillem II de Besal\xc3\xba i Ramon I de Cerdanya, aix\xc3\xad com d'altres barons, i va tenir lloc a la mateixa poblaci\xc3\xb3 nord-catalana.\n_START_SECTION_\nHistoriografia\n_START_PARAGRAPH_\nLes actes del primer s\xc3\xadnode (perduts els originals, hom es basa en c\xc3\xb2pies posteriors) han estat citades a bastament per una muni\xc3\xb3 d'investigadors, com Eduard Junyent al Diplomatari .. de l'abat i bisbe Oliba, o Ramon d'Abadal i de Vinyals en diverses obres. Modernament, l'historiador Ramon Mart\xc3\xad i Castell\xc3\xb3, en l'article L\xe2\x80\x99ensagrerament: utilitats d\xe2\x80\x99un concepte, al recull Les sagreres a la Catalunya medieval nega tota autenticitat a les actes i al mateix s\xc3\xadnode del 1027; Mart\xc3\xad sustenta part de les seves afirmacions en l'article de V\xc3\xadctor Far\xc3\xadas Problemas... que formulava dubtes sobre la dataci\xc3\xb3 (afirmant que el s\xc3\xadnode del 1027 podria haver estat precedit per un altre del 1022), per\xc3\xb2 no en nega la realitzaci\xc3\xb3."