b'\n_START_ARTICLE_\nPere Lab\xc3\xa8rnia Esteller\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nPere Lab\xc3\xa8rnia i Esteller va n\xc3\xa9ixer a Traiguera, poble pertanyent al partit judicial de Sant Mateu, en la prov\xc3\xadncia de Castell\xc3\xb3, i fou batejat per moss\xc3\xa8n Joaquim Tallada, vicari, en l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia parroquial de dit poble, el dia 19 de febrer de 1802, segons es pot llegir en la partida n\xc3\xbamero 20, foli 16, del llibre de batejos de l\xe2\x80\x99esmentat any. Fill de Manuel Lab\xc3\xa8rnia i Magdalena Esteller, nascuts al mateix poble, dels quals no hi consta la professi\xc3\xb3 o art a qu\xc3\xa8 es dedicaven. Des dels m\xc3\xa9s tendres anys Lab\xc3\xa8rnia mostra una marcada inclinaci\xc3\xb3 per l\xe2\x80\x99estudi i essent encara molt jove els seus pares l\xe2\x80\x99enviaren al Seminari Conciliar de Tortosa, on va estudiar tres anys de Filosofia, dos de Teologia Escol\xc3\xa0stica i un de Moral i s\'hi va distingir per la seva aplicaci\xc3\xb3 i talent. Amb 23 anys, en 1825, desitjant ampliar els seus coneixements i estudis, va traslladar-se a Barcelona, on viuria fins a la seva mort, i va acabar de cursar Teologia Escol\xc3\xa0stica al Col\xc2\xb7legi Trident\xc3\xad, a m\xc3\xa9s d\'un any de Moral impartit pels Salmaticencs _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de finalitzar aquestes mat\xc3\xa8ries, va canviar l\'orientaci\xc3\xb3 dels seus estudis i es va doctorar en Lletres l\'any 1828._NEWLINE_El dia 1 de desembre de 1829 es va casar amb Francesca Llatse. M\xc3\xa9s endavant va contreure segones i terceres n\xc3\xbapcies amb Feliciana Casals i Camila Rebull, respectivament. Va tenir tres fills, una noia del primer matrimoni, Merc\xc3\xa8 Lab\xc3\xa8rnia Llatse, i dos nois, un del segon matrimoni, Pere Lab\xc3\xa8rnia Casals, i un del tercer, Ramon Lab\xc3\xa8rnia Rebull.\xc2\xa0_NEWLINE_El 9 d\'agost de 1836 va ingressar a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Bones Lletres de Barcelona com a membre honorari adscrit a la secci\xc3\xb3 Liter\xc3\xa0ria. En la sessi\xc3\xb3 que se celebr\xc3\xa0 el dia 18 de maig de 1837, lleg\xc3\xad una mem\xc3\xb2ria que es titulava "Observaciones acerca del estilo y diversos g\xc3\xa9neros y tambi\xc3\xa9n sobre el lenguaje tr\xc3\xb3pico y figurado\xe2\x80\x9d, text en el qual es posaren en relleu la il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 i compet\xc3\xa8ncia de Lab\xc3\xa8rnia. A la distinci\xc3\xb3 que li f\xc3\xa9u l\xe2\x80\x99esmentada corporaci\xc3\xb3 correspongu\xc3\xa9 Lab\xc3\xa8rnia dedicant-li el seu primer Diccionari de la llengua Catalana ab la correspond\xc3\xa8ncia castellana i llatina. L\'esmentat diccionari fou impr\xc3\xa8s el 1839, format per dos grans volums en quart; se\'n feren dues edicions m\xc3\xa9s en 1864 i 1888._NEWLINE_Carreres Bulbena indica que Pere Lab\xc3\xa8rnia, als 25 anys fund\xc3\xa0 el Col\xc2\xb7legi de Sant Pere. A m\xc3\xa9s Lab\xc3\xa8rnia, va ser director de la Instituci\xc3\xb3, agregada a la Universitat Liter\xc3\xa0ria de Barcelona. Finalment, amb data del 14 de juliol de 1851, Pere Lab\xc3\xa8rnia i Esteller atorgava l\xe2\x80\x99escriptura de venda del dit Col\xc2\xb7legi a Valent\xc3\xad Rafael, mestre d\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria de Barcelona._NEWLINE_Mor\xc3\xad el dia 28 de juny de 1860, vespre del seu sant._NEWLINE_Molt pocs es van assabentar de la seva defunci\xc3\xb3, ja que Lab\xc3\xa8rnia havia viscut retirat i entregat per complet als seus estudis. I bona prova d\'aix\xc3\xb2 la tenim en el Diario de Barcelona, el qual no va fer refer\xc3\xa8ncia a la not\xc3\xadcia de la defunci\xc3\xb3 fins a l\xe2\x80\x9911 de juliol de 1860, o sigui tretze dies despr\xc3\xa9s de la seva mort.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nEl Diccionari de la llengua Catalana ab la correspond\xc3\xa8ncia castellana i llatina\n_START_PARAGRAPH_\nEl diccionari de Lab\xc3\xa8rnia \xc3\xa9s un referent en la lexicografia biling\xc3\xbce i pluriling\xc3\xbce entre el castell\xc3\xa0 i el catal\xc3\xa0 amb diversos motius. En primer lloc, perqu\xc3\xa8 el l\xc3\xa8xic de la Renaixen\xc3\xa7a, que va mantenir un cert prestigi i autoritat fins a la publicaci\xc3\xb3 del Diccionari de la llengua catalana de Pompeu Fabra, ja en el segle XX, va ser el que contenia el diccionari de Lab\xc3\xa8rnia. Cal considerar tamb\xc3\xa9 que el diccionari de Lab\xc3\xa8rnia va ser l\xe2\x80\x99\xc3\xbanic que va tindre acceptaci\xc3\xb3 general. \xc3\x89s el diccionari de base de la lexicografia actual i la seva influ\xc3\xa8ncia es va estendre als diccionaris de refer\xc3\xa8ncia del segle XX, tant monoling\xc3\xbces com biling\xc3\xbces (en aquest sentit destaca la seva influ\xc3\xa8ncia en les fonts del Diccionari catal\xc3\xa0-valenci\xc3\xa0-balear d\xe2\x80\x99Antoni M- Alcover) . A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, el diccionari de Lab\xc3\xa8rnia, va constituir el referent i l\xe2\x80\x99autoritat m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lids de la llengua catalana fins a la publicaci\xc3\xb3, el 1932, del Diccionari General de la Llengua Catalana de Pompeu Fabra, justament l\xe2\x80\x99any en qu\xc3\xa8 els usuaris valencians de la llengua catalana se sumaven a la unitat ortogr\xc3\xa0fica amb les Normes Ortogr\xc3\xa0fiques de Castell\xc3\xb3. D\xe2\x80\x99aquesta manera, es pot tindre idea de com Lab\xc3\xa8rnia resulta ser un dels personatges m\xc3\xa9s importants de la hist\xc3\xb2ria de la llengua catalana._NEWLINE_El 18 de juliol de 1839, Pere Lab\xc3\xa8rnia i Esteller, en la seva qualitat d\'autor del Diccionario de la llengua catalana con su correspond\xc3\xa8ncia al castellano i lat\xc3\xadn, juntament amb Francesc Martras com a soci capitalista i en poder del notari Joaquim Roca Giol, formalitzaren un contracte amb l\xe2\x80\x99impressor barcelon\xc3\xad Josep Maria Bocabella per l\xe2\x80\x99edici\xc3\xb3 de la citada obra. Ambd\xc3\xb3s, per l\xe2\x80\x99obtenci\xc3\xb3 de la citada finalitat, acorden i convingueren el compliment efectiu de disset pactes i condicions.\xc2\xa0_NEWLINE_El primer volum de la seva obra va ser publicat en 1839 i el segon, en 1840, despr\xc3\xa9s de 18 anys d \xe2\x80\x9dintens treball\xe2\x80\x9d (aix\xc3\xad ho expressa l\xe2\x80\x99autor en el pr\xc3\xb2leg de la versi\xc3\xb3 catalana-castellana).\xc2\xa0_NEWLINE_La seva obra va con\xc3\xa8ixer tres edicions m\xc3\xa9s, revisades i corregides, en 1864-65 per Llu\xc3\xads Tasso, en 1868 pels germans Espasa i en 1888-1892 per Apel\xc2\xb7les Mestres. L\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit del diccionari va permetre que l\xe2\x80\x99editorial Salvat el reedit\xc3\xa9s encara que sense constar Pere Lab\xc3\xa8rnia com a autor amb el t\xc3\xadtol Diccionari de la llengua catalana ab la correspond\xc3\xa8ncia castellana. Posteriorment, una volta acceptades les normes ortogr\xc3\xa0fiques de l\xe2\x80\x99Institut d\xe2\x80\x99Estudis Catalans, altres editorials el tornaren a editar amb la denominaci\xc3\xb3 Diccionari enciclop\xc3\xa8dic de la llengua catalana amb la correspond\xc3\xa8ncia castellana. La seva \xc3\xbaltima edici\xc3\xb3 controlada va ser en 1930-1936 en quatre volums.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nInformaci\xc3\xb3 respecte altres obres\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de publicat el diccionari, Lab\xc3\xa8rnia continu\xc3\xa0 amb els seus estudis, corregint les seves notes, consultant de nou i, servint-li de base els treballs que ja tenia fets, es dedic\xc3\xa0 a aplegar materials per a la publicaci\xc3\xb3 de la segona part de la seva obra, o sigui del Diccionario de la llengua castellana con la correspond\xc3\xa8ncia catalana y latina\xe2\x80\x9d. En aquest cas Lab\xc3\xa8rnia hagu\xc3\xa9 de superar una s\xc3\xa8rie d\xe2\x80\x99obstacles per a veure aquesta obra publicada, com ell mateix indica en un anunci publicat en el diari de Barcelona El Imperial, pertanyent al dia 19 d\xe2\x80\x99octubre de 1842. Ven\xc3\xa7udes les dificultats que es van presentar al seu pas, dos anys despr\xc3\xa9s, en 1844, es publica la seva nova obra a Barcelona, sota l\xe2\x80\x99estampa de Grau, format per dos volums, dels quals es van fer una segona edici\xc3\xb3 en 1866 en l\xe2\x80\x99estampa de Jaume Jes\xc3\xbas de Barcelona. Aquest diccionari no va defraudar les esperances que el p\xc3\xbablic havia posat en ell, essent tan ben rebut com el primer .\xc2\xa0_NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s public\xc3\xa0 un tractat d\xe2\x80\x99Ortografia de la llengua castellana, del qual es feren dues edicions soltes, encara que s\xe2\x80\x99havia comprom\xc3\xa8s, en el pr\xc3\xb2leg del diccionari castell\xc3\xa0, a publicar-la al final d\'aquest.\xc2\xa0_NEWLINE_La seva popularitat i compet\xc3\xa8ncia com a ent\xc3\xa8s fil\xc3\xb2leg i bon creador de diccionaris s\xe2\x80\x99estengu\xc3\xa9 ben aviat per tot arreu. Aix\xc3\xb2 explica que reb\xc3\xa9 les proposicions d\xe2\x80\x99un particular per a mamprendre la formaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un "Diccionario manual de la llengua Castellana con la correspond\xc3\xa8ncia latina", aquest sent m\xc3\xa9s aman\xc3\xb3s i de menys dispendi, per a satisfer els desitjos de la joventut estudiosa. Lab\xc3\xa8rnia, no es f\xc3\xa9u de pregar i emprengu\xc3\xa9 la nova tasca, i en 1850 va veure la llum a Barcelona aquest diccionari. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tres anys despr\xc3\xa9s, en 1853, va apar\xc3\xa8ixer un altre Diccionario manual de la llengua latina con la correspond\xc3\xa8ncia castellana, o sigui, la segona part de l\xe2\x80\x99anterior.\xc2\xa0_NEWLINE_Lab\xc3\xa8rnia va ser un consumat mestre de la llengua llatina, i ell era conscient que la gram\xc3\xa0tica llatina que s\xe2\x80\x99usava llavors era susceptible d\'algunes millores, doncs estava plena d\xe2\x80\x99un c\xc3\xbamul de regles que podien saturar a la mem\xc3\xb2ria i confondre les idees, la qual cosa produ\xc3\xafa que molts joves es retragueren en el seu estudi. Per a minorar aquests obstacles Lab\xc3\xa8rnia public\xc3\xa0 en 1852 la seva Gramatica latina, donant regles senzilles per a comprendre i retindr\xc3\xa9 la informaci\xc3\xb3 de manera senzilla i clara.\xc2\xa0_NEWLINE_Altrament, fou un correcte i excel\xc2\xb7lent poeta, escrivint una Ret\xc3\xb2rica en vers, que no va aconseguir acabar mai, excusant-se dient que fins que no acabar\xc3\xa0 el diccionari catal\xc3\xa0 no la trauria a la llum.\n_START_SECTION_\nBi\xc3\xb2grafs de Pere Lab\xc3\xa8rnia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Josep Maria Madurell, el primer bi\xc3\xb2graf de Lab\xc3\xa8rnia va ser el bisbe d\'Astorga F\xc3\xa8lix Torres Amat, qui se\'n va ocupar a les Memorias para ayudar a formar un Diccionario Cr\xc3\xadtico de los Escritores Catalanes y dar alguna idea de la Antigua y Moderna Literatura de Catalu\xc3\xb1a (1836). M\xc3\xa9s endavant, Antoni Elias de Molins va incloure la biografia de Lab\xc3\xa8rnia en el seu Diccionario biogr\xc3\xa1fico y bibliogr\xc3\xa1fico de escritores y artistas catalanes del siglo XIX (1895). Altres autors que han escrit sobre la seva vida i obra s\xc3\xb3n Josep Ribelles Com\xc3\xadn, a la Revista de Bibliografia Catalana (1903), i l\'acad\xc3\xa8mic Josep Rafael Carreras Bulbena, al Bolet\xc3\xadn Real Academia Buenas Letras de Barcelona (1929-1930).'