b"\n_START_ARTICLE_\nKwakiutl\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n pescadors i talladors de fusta, constructors de cabanes, barques amb la proa abillada i pals tot\xc3\xa8mics per als avantpassats, propis de la cultura dels indis de la costa Nord-oest. Relacionats culturalment amb els nootka, sembla que tamb\xc3\xa9 aplanaven el cap als infants._NEWLINE_Llur societat era molt organitzada, estratificada per rangles i amb personalitat agressiva. Cada tribu o llogarret tenia un rang en relaci\xc3\xb3 amb les altres tribus, cada subdivisi\xc3\xb3 tribal la tenia amb les altres subdivisions, i cada divisi\xc3\xb3 individual amb les altres divisions individuals. Les numayms eren les unitats socials de parentiu._NEWLINE_Tot primer, el rang era determinat per heretatge de noms i privilegis tals com el dret a cantar certes can\xc3\xa7ons, a usar determinades crestes i a dur certes m\xc3\xa0scares cerimonials. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 se sap que organitzaren la famosa Societat Secreta Can\xc3\xadbal que atac\xc3\xa0 les tribus ve\xc3\xafnes. Els pals tot\xc3\xa8mics representaven les figures del clan, per\xc3\xb2, no tenien significaci\xc3\xb3 her\xc3\xa0ldica. Eren dividits en clans, cadascun amb el nom del seu fundador (\xc3\xb3s, balena, corb, mussol, castor, etc.), de car\xc3\xa0cter heroic. _NEWLINE_Llur potlatch \xc3\xa9s desenvolupat de manera molt elaborada. Amb aquests celebraven esdeveniments importants, tals com naixements, noces, penes per violacions de tab\xc3\xbas, propostes de protecci\xc3\xb3 i en competici\xc3\xb3 per a aconseguir alguns privilegis. A vegades, estaven combinats amb les societats de dansa._NEWLINE_Cada societat tenia una s\xc3\xa8rie de danses per rang que dramatitzaven experi\xc3\xa8ncies ancestrals, amb \xc3\xa9ssers sobrenaturals que eren descrits com a donadors de regals de cerim\xc3\xb2nies prerrogatives com can\xc3\xa7ons, danses, noms i similars, que des d'aleshores esdevenien propietats heredit\xc3\xa0ries. Les danses tseyka fetes amb cerim\xc3\xb2nies d'hivern (o danses hamatsa) feien refer\xc3\xa8ncia a les experi\xc3\xa8ncies amb els esperits que s'havien enfrontat a l'esperit can\xc3\xadbal superior Bakhbakwalanooksiwey, qui era at\xc3\xa8s per uns ocells capa\xc3\xa7os de menjar un home. Durant la dansa amb m\xc3\xa0scares creien que es confonia el terrestre amb el sobrenatural.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEstablits a la seva zona de ben antic, foren visitats per primer cop per l'espanyol Joan Per\xc3\xa9s el 1774 en el vaixell Santiago despr\xc3\xa9s de visitar els haida, per l'angl\xc3\xa8s Cook el 1778 i pels nord-americans Robert Gray i John Kendrick el 1788. El 1790 se celebr\xc3\xa0 el Congr\xc3\xa9s Nootka, que regularia enl comer\xc3\xa7 a la zona entre brit\xc3\xa0nics i espanyols. Aix\xc3\xad, el 1792 els visitaria George Vancouver, qui signa un acord comercial amb el cap Charles de Lekwiltok, i els mant\xc3\xa9 sota l'\xc3\xb2rbita brit\xc3\xa0nica. D'aquesta manera, el 1824 els brit\xc3\xa0nics de la Hudson Bay Co hi fundarien Fort Vancouver, que ser\xc3\xa0 seguit de Fort Rupert el 1849. Aix\xc3\xb2 provocaria el 1850 un fort augment de la poblaci\xc3\xb3 blanca, amb el de l'alcohol i la prostituci\xc3\xb3. El 1835 van mantenir una guerra amb els bellacoola per causa de l'esclavatge, i el 1865 un grup de comerciants russos atac\xc3\xa0 Fort Rupert, tot destruint les viles \xc3\xadndies. Aquest fet, agreujat amb les diverses epid\xc3\xa8mies que patiren entre el1860 i el 1870, els va delmar molt. El 1867 els brit\xc3\xa0nics dictaren l\xe2\x80\x99Indian Liquor Ordenance, per tal de regular-ne la venda. Endem\xc3\xa9s, el 1871 es form\xc3\xa0 el territori de la Col\xc3\xbambia Brit\xc3\xa0nica, que fou integrat en el Canad\xc3\xa0 i que en formaven part els kwakiutl. Aix\xc3\xad comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la persecuci\xc3\xb3 legal contra ells. L\xe2\x80\x99Indian Act of Canada del 1876 els prohibia de celebrar el potlacht, si b\xc3\xa9 els primers arrestos no es produirien fins al 1889. El 1880 decidiren de parcel\xc2\xb7lar llurs terres i el 1886 foren visitats per l'antrop\xc3\xb2leg Franz Boas, qui en va estudiar costums i folklore. El 1915 formarien part de les Allied Tribes of British Columbia amb els haida, bellacoola, tsimshian i coast salish. El 1921 hi hagu\xc3\xa9 novament repressi\xc3\xb3 antipotlacht al Canad\xc3\xa0, que provocaria el mes de desembre uns 300 detinguts en una celebraci\xc3\xb3. I per si no n'hi hagu\xc3\xa9s prou, el 1927 el Parlament canadenc va decidir que no podien rebre compensacions econ\xc3\xb2miques per les terres arrabassades. El 1930 participarien en la fundaci\xc3\xb3 de la Native Brotherhood of British Columbia, i el 1936 en la Pacific Coast Native Firhsermen\xe2\x80\x99s Association, que s'unirien en una sola organitzaci\xc3\xb3 el 1942 i que a partir del 1946 editaria el diari Native Voice. El 1951 els brit\xc3\xa0nics revisaren l\xe2\x80\x99Indian Act i els permeteren tant la celebraci\xc3\xb3 del potlacht com les reclamacions per terres arrabassades. I, fins i tot, el 1960 van rebre el dret al sufragi i a elegir un conseller per cada cent nadius. El 1969 s'aprovaria l\xe2\x80\x99Indian Paper i comen\xc3\xa7aren a rebre instrucci\xc3\xb3 i escolaritzaci\xc3\xb3 en llengua nadiua, per\xc3\xb2 hi ha molta pobresa entre ells. El membre m\xc3\xa9s destacat de la tribu \xc3\xa9s David Neel"