b'\n_START_ARTICLE_\nAssociaci\xc3\xb3 Lliure de Sindicats d\'Alemanya\n_START_SECTION_\nReacci\xc3\xb3 a les lleis antisocialistes\n_START_PARAGRAPH_\nDe 1878 a 1890 les lleis contra els socialistes van prohibir tots els sindicats socialistes. Nom\xc3\xa9s unes poques organitzacions locals, comunicades per mitj\xc3\xa0 d\'intermediaris i operant de forma clandestina, aconseguiren sobreviure, ja que aquesta forma d\'organitzaci\xc3\xb3 era m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de protegir contra la repressi\xc3\xb3 estatal. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que aquestes lleis no es prorroguessin en 1890, es va fundar el Comit\xc3\xa8 General dels Sindicats d\'Alemanya (Generalkommission der Gewerkschaften Deutschlands) el 17 de novembre en una confer\xc3\xa8ncia a Berl\xc3\xadn per centralitzar el moviment obrer socialista. El 1892, al Congr\xc3\xa9s de Sindicats de Halberstadt (Halberst\xc3\xa4dter Kongress) es va dur a terme l\'organitzaci\xc3\xb3 de molts de sindicats locals en el marc del comit\xc3\xa8.\n_START_SECTION_\nEls sindicats localistes\n_START_PARAGRAPH_\nEls localistes, 31.000 dels quals van estar representats en aquest congr\xc3\xa9s, volien retenir molts dels canvis que s\'havien adoptat durant el per\xc3\xadode de repressi\xc3\xb3. Per exemple, s\'oposaven a organitzacions independents per q\xc3\xbcestions pol\xc3\xadtiques i econ\xc3\xb2miques, com ara el partit i el sindicat. Especialment volien mantenir les seves estructures de base democr\xc3\xa0tica. Tamb\xc3\xa9 van advocar perqu\xc3\xa8 els sindicats locals fossin una xarxa de delegats en lloc de l\'ordenada forma centralitzada, i desconfiaven de les estructures burocr\xc3\xa0tiques. _NEWLINE_Les propostes dels localistes van ser rebutjades en el congr\xc3\xa9s de Halberstadt, de manera que es van negar a unir-se als sindicats centralitzats, i van esdevenir les Unions de Sindicats Lliures. No renunciaren a la democr\xc3\xa0cia social, sin\xc3\xb3 que van ser considerats com a avantguardistes dins el moviment socialdem\xc3\xb2crata a Alemanya._NEWLINE_El basti\xc3\xb3 principal dels localistes es trobava a Berl\xc3\xadn, encara que els sindicats localistes existien tamb\xc3\xa9 a la resta de l\'Imperi Alemany. Els treballadors com als paletes, fusters, i algunes professions dels metalls, especialment els que requereixen un major grau de qualificaci\xc3\xb3, com calderers, orfebres i argenters, hi van estar representats en gran nombre. Cap al 1891 hi havia almenys 20.000 treballadors del sector del metall en els sindicats localistes, m\xc3\xa9s que en el centralitzat Sindicat de Treballadors Metal\xc2\xb7l\xc3\xbargics Alemany (Deutschen Metallarbeiter-Verband).\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn un congr\xc3\xa9s a 1897 a Halle, els localistes fundaren una organitzaci\xc3\xb3 nacional pr\xc3\xb2pia, La Centralitzaci\xc3\xb3 dels Representants d\'Alemanya (Vertrauensm\xc3\xa4nner-Zentralisation Deutschlands). El congr\xc3\xa9s va ser originalment planejat per tenir lloc un any abans, per\xc3\xb2 la falta d\'inter\xc3\xa8s va obligar a ajornar-lo. Hi havia 37 delegats al congr\xc3\xa9s que representaven 6.803 membres del sindicat. Gaireb\xc3\xa9 dos ter\xc3\xa7os dels delegats procedien de Berl\xc3\xadn o Halle. Gaireb\xc3\xa9 la meitat dels delegats treballaven a la ind\xc3\xbastria de la construcci\xc3\xb3, si b\xc3\xa9 14 delegats procedien de professions altament especialitzades. El Congr\xc3\xa9s va decidir crear una Comissi\xc3\xb3 Executiva (Gesch\xc3\xa4ftskommission) de cinc persones a la seu de Berl\xc3\xadn per a organitzar accions pol\xc3\xadtiques, ajudar en la comunicaci\xc3\xb3 entre les organitzacions locals, i augmentar el suport financer a les vagues. Fritz Kater va esdevenir el president de la comissi\xc3\xb3. Es va fundar un diari, Solidarit\xc3\xa4t (en catal\xc3\xa0, Solidaritat), el nom del qual va canviar a Die Einigkeit (La Unitat) l\'any seg\xc3\xbcent. En un inici era bisetmanal i a partir de 1898 va esdevenir setmanal._NEWLINE_La decisi\xc3\xb3 de fundar una organitzaci\xc3\xb3 nacional va ser probablement el resultat de tres factors. En primer lloc, els sindicats eren cada vegada m\xc3\xa9s un corrent reformista i centralitzat. En segon lloc, els localistes havien guanyat confian\xc3\xa7a amb la seva participaci\xc3\xb3 en la vaga dels treballadors dels molls a Hamburg de 1896/1897. En tercer lloc, la p\xc3\xa8rdua de membres (per exemple, els treballadors metal\xc2\xb7l\xc3\xbargics de Berl\xc3\xadn que es van reincorporar a la DMV el 1897) va conv\xc3\xa8ncer als localistes de la necessitat d\'actuar._NEWLINE_Les relacions de la Centralitzaci\xc3\xb3 dels Representants amb l\'SPD va ser ambivalent. L\'organitzaci\xc3\xb3 es va aliar amb l\'SPD i va donar suport al Programa d\'Erfurt. Al mateix temps, la majoria del partit es va oposar a la fundaci\xc3\xb3 de la Centralitzaci\xc3\xb3 dels Representants i va exhortar als seus membres a afiliar-se als sindicats centralitzats. L\'FVdG va romandre afiliat a l\'SPD, que al seu torn ho toler\xc3\xa0 perqu\xc3\xa8 l\'SPD tenia por que una divisi\xc3\xb3 don\xc3\xa0s lloc a una gran p\xc3\xa8rdua de membres. L\'FVdG va declarar que s\'incorporaria als sindicats centralitzats, aix\xc3\xad com la direcci\xc3\xb3 de l\'SPD desitjava, nom\xc3\xa9s si els sindicats centralitzats acceptaven els principis d\'organitzaci\xc3\xb3 de l\'FVdG.\n_START_SECTION_\nEls primers anys\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers anys de la centralitzaci\xc3\xb3 dels representants d\'Alemanya van estar dominats pel debat sobre com finan\xc3\xa7ar les vagues dels sindicats locals individuals i especialment com aquests podrien conservar la seva autonomia a l\'hora que rebien ajuda financera.\n_START_SECTION_\nFinan\xc3\xa7ament voluntari\n_START_PARAGRAPH_\nAl comen\xc3\xa7ament l\'ajuda entre les organitzacions locals havia estat voluntari, per\xc3\xb2 aquest sistema es va anar fent cada vegada menys pr\xc3\xa0ctic, sobretot amb el canvi de segle. Aquesta \xc3\xa8poca va estar marcada per nombroses grans vagues a les quals els empresaris van reaccionar d\'una manera agressiva, sovint acomiadant a tots els treballadors. _NEWLINE_El 1899, el Comit\xc3\xa8 Executiu es va sentir obligat a donar suport a una vaga a Braunschweig. Es va demanar un pr\xc3\xa9stec, que va ser pagat amb les quotes i donacions dels sindicats de Berl\xc3\xadn. L\'any seg\xc3\xbcent, el Comit\xc3\xa8 Executiu es va endeutar en 8.000 marcs amb el seu suport a les vagues. Part del deute va ser pagat per l\'SPD mentre que la resta es repart\xc3\xad entre els sindicats locals.\n_START_SECTION_\nQuotes sindicals i donacions\n_START_PARAGRAPH_\nPer aix\xc3\xb2, el 1900, el sistema de finan\xc3\xa7ament va ser reempla\xc3\xa7at per un altre molt m\xc3\xa9s complex, de quotes sindicals i donacions destinades a augmentar els fons destinats a donar suport a les vagues, per\xc3\xb2 ja en 1901 es va substituir per considerar-se poc pr\xc3\xa0ctic. _NEWLINE_El nou sistema de 1901 obligava que cada sindicat local i el Comit\xc3\xa8 Central creessin fons de vaga. Els sindicats locals tindrien suport des de Berl\xc3\xadn a les seves vagues, en determinades circumst\xc3\xa0ncies; i el finan\xc3\xa7ament del Comit\xc3\xa8 Central Executiu es faria per part de totes les organitzacions locals, en quantitats proporcionals al nombre dels seus afiliats i del seu salari mitj\xc3\xa0. Aquest sistema tamb\xc3\xa9 va presentar problemes perqu\xc3\xa8 sancionava als sindicats m\xc3\xa9s rics, i especialment als treballadors de la construcci\xc3\xb3 a Berl\xc3\xadn, que tenien majors salaris per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 costos de vida m\xc3\xa9s alts. _NEWLINE_des de 1901 a 1903, moltes organitzacions petites es van unir a la federaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 el nombre de membres total de la FVdG va caure at\xc3\xa8s que el sistema de suport a la vaga punitiva va portar a la destrucci\xc3\xb3 d\'alguns grans sindicats.\n_START_SECTION_\nRetorn a les contribucions volunt\xc3\xa0ries\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1903, la federaci\xc3\xb3 no nom\xc3\xa9s va canviar el seu nom a Associaci\xc3\xb3 Lliure de Sindicats d\'Alemanya, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va decidir tornar al vell sistema de contribucions volunt\xc3\xa0ries, que es va mantenir fins a 1914. El Comit\xc3\xa8 Central Executiu va treballar perqu\xc3\xa8 els sindicats locals contribu\xc3\xafssin tant com poguessin, i sovint va rec\xc3\xb3rrer a amena\xc3\xa7ar-los amb l\'expulsi\xc3\xb3 per tal de poder recaptar fons per a una vaga. Fritz Kater va denominar a aix\xc3\xb2 una dictadura necess\xc3\xa0ria per al moviment, malgrat aix\xc3\xb2 les organitzacions locals encara tenien molta m\xc3\xa9s autonomia que els seus col\xc2\xb7legues d\'altres federacions de treball alemanyes.\n_START_SECTION_\nRadicalitzaci\xc3\xb3 i escissi\xc3\xb3 de l\'SPD\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la primera d\xc3\xa8cada del segle XX, l\'FVdG va passar de ser una federaci\xc3\xb3 sindical localista a ser una organitzaci\xc3\xb3 sindical de treball de tend\xc3\xa8ncia anarquista. El proc\xc3\xa9s va ser iniciat per la mort de Gustav Kessler, l\'ide\xc3\xb2leg m\xc3\xa9s important de la FVdG, el 1903. El seu paper va ser assumit en gran manera pel metge Rafael Friedeberg.\n_START_SECTION_\nSindicalistes moderats i sindicalistes extrems\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1903, una disputa entre l\'FVdG i els Sindicats Lliures de Berl\xc3\xadn va portar a la comissi\xc3\xb3 del partit a intervenir i patrocinar les converses encaminades a la reunificaci\xc3\xb3 de les dues ales del moviment obrer alemany. A la reuni\xc3\xb3, l\'FVdG va abastar una s\xc3\xa8rie de compromisos, el que va donar lloc a protestes dels membres. Aviat m\xc3\xa9s d\'un ter\xc3\xa7 dels membres van abandonar el sindicat. _NEWLINE_El congr\xc3\xa9s de l\'FVdG de 1903 va elegir un grup per continuar les negociacions amb els sindicats lliures. Aquest grup va exigir que les Unions de Sindicats Lliures localistes adoptassin els principis d\'organitzaci\xc3\xb3 localistes com un requisit previ per a la reunificaci\xc3\xb3. El grup de l\'FVdG es va adonar que aquesta demanda no era realista, per\xc3\xb2 confiava que l\'expulsi\xc3\xb3 dels revisionistes de l\'SPD durant el debat sobre les tesis d\'Eduard Bernstein enfortiria la seva posici\xc3\xb3. La impossibilitat d\'una reconciliaci\xc3\xb3 entre tots dos es va fer evident el mar\xc3\xa7 de 1904, des de la reunificaci\xc3\xb3 prevista tant per la direcci\xc3\xb3 de l\'SPD com per les Unions de Sindicats Lliures es va continuar en una l\xc3\xadnia d\'integraci\xc3\xb3 de l\'FVdG en les Unions de Sindicats Lliures.\n_START_SECTION_\nDebat sobre l\'\xc3\xbas de la vaga general\n_START_PARAGRAPH_\nLa desil\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de l\'FVdG amb el moviment socialdem\xc3\xb2crata es va aprofundir durant el debat de la vaga massiva. El paper de la vaga general per al moviment socialista es va discutir per primera vegada a l\'FVdG el 1901. El 1903, l\'SPD al congr\xc3\xa9s de Dresden, Raphael Friedeberg va proposar discutir el tema, per\xc3\xb2 la seva proposta va ser rebutjada pel Congr\xc3\xa9s. L\'any seg\xc3\xbcent, es va acceptar una proposta de Wilhelm Liebknecht i Eduard Bernstein per iniciar el debat sobre el tema, ja que s\'havien distanciat de les posicions de Friedeberg._NEWLINE_Liebknecht i Bernstein, com a ala esquerra del partit, van expressar l\'opini\xc3\xb3 que la vaga general no ha de ser utilitzada per provocar l\'estat sin\xc3\xb3 per a defensar els drets pol\xc3\xadtics (especialment el dret a vot) no sigui cosa que l\'Estat vulgui abolir aquests drets. La facci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s conservadora del partit es va oposar a adoptar aquest concepte. _NEWLINE_L\'any 1904, Friedeberg, parlant en nom de l\'FVdG, va avan\xc3\xa7ar la idea que la vaga general ha de ser una arma en mans del proletariat i que seria l\'\xc3\xbaltim pas abans de la revoluci\xc3\xb3 socialista. El 1905, el seu discurs sobre aquest tema era encara m\xc3\xa9s radical. Va afirmar que el materialisme hist\xc3\xb2ric, un pilar del Marxisme, era el culpable de la impot\xc3\xa8ncia suposada de la socialdemocr\xc3\xa0cia, i va introduir el concepte alternatiu de psiquisme hist\xc3\xb2ric, que sostenia que la psicologia humana va ser m\xc3\xa9s significativa per al desenvolupament social que les condicions materials. Tamb\xc3\xa9 va recomanar la literatura anarquista, en especial, els escrits de Kropotkin, en lloc de les obres de Marx, que eren les m\xc3\xa9s influents a l\'SPD._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 que la vaga general es podria utilitzar, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s com a \xc3\xbaltim recurs, va esdevenir dominant en el partit durant el debat de la vaga massiva. Aix\xc3\xb2 va causar molta preocupaci\xc3\xb3 entre els conservadors en el partit, especialment entre els nombrosos sindicalistes. En una reuni\xc3\xb3 celebrada el febrer de 1906, els sindicalistes van ser aplacats pels l\xc3\xadders del partit, que va dir que tractaria d\'evitar una vaga general a tota costa. L\'FVdG reaccion\xc3\xa0 publicant els protocols secrets de la reuni\xc3\xb3 a Die Einigkeit, la qual cosa va enfurir molt als l\xc3\xadders del partit.\n_START_SECTION_\nEscissi\xc3\xb3 i conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nA la convenci\xc3\xb3 del partit de 1905, August Bebel, que havia estat sempre partidari d\'un major paper dels sindicats afiliats a l\'SPD, va proposar una resoluci\xc3\xb3 requerint a tots els membres del partit a unir-se als sindicats centralitzats de les seves respectives professions. Aix\xc3\xb2 hauria obligat a tots els membres de l\'FVdG a deixar el partit o el sindicat. La resoluci\xc3\xb3 va ser aprovada i aplicada l\'any 1907. Una enquesta de l\'FVdG va donar com a resultat una votaci\xc3\xb3 de 22 contra 8 que s\'oposava a unir-se al sindicat centralitzat. _NEWLINE_Aix\xc3\xb2 va portar a alguns dels paletes, fusters i obrers de la construcci\xc3\xb3 de la uni\xc3\xb3 a sortir de l\'FVdG el 1907 per evitar ser expulsats de l\'SPD, dient que l\'organitzaci\xc3\xb3 "estava prenent un cam\xc3\xad, que sens dubte donaria lloc a conflictes amb l\'SPD i el sindicalisme i l\'anarquisme." El 1908, al congr\xc3\xa9s de l\'SPD de Nuremberg, finalment es va votar a favor que ser membres de l\'SPD i de l\'FVdG fos incompatible._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de causar que prop de dos ter\xc3\xa7os dels seus membres ho deixassin entre 1906 i 1910, la radicalitzaci\xc3\xb3 de l\'FVdG tamb\xc3\xa9 es correlaciona amb un lleuger canvi en l\'ambient, a les ind\xc3\xbastries i regions d\'on l\'organitzaci\xc3\xb3 va reclutar als seus membres. Molts treballadors del metall i de la construcci\xc3\xb3, que tenien una tradici\xc3\xb3 localista, deixaren la milit\xc3\xa0ncia a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de les tend\xc3\xa8ncies sindicalistes i anarquistes de la FVdG. Els miners, que treballaven principalment a la regi\xc3\xb3 del Ruhr, no tenien aquesta tradici\xc3\xb3, per\xc3\xb2 van desenvolupar un cert escepticisme cap a les estructures burocr\xc3\xa0tiques. Prop de 450 d\'ells es van unir a l\'FVdG abans de la Primera Guerra Mundial, un senyal del que vindria despr\xc3\xa9s de la guerra.\n_START_SECTION_\nContacte amb anarquistes i amb Fran\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'escissi\xc3\xb3 de l\'SPD, l\'FVdG va estar cada vegada m\xc3\xa9s influenciada pel sindicalisme franc\xc3\xa8s i l\'anarquisme. El 1908, Kater deia que la Carta d\'Amiens, la plataforma de la Confederaci\xc3\xb3 General del Treball (CGT) (en franc\xc3\xa8s: Conf\xc3\xa9d\xc3\xa9ration G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale du Travail o CGT) francesa, la primera confederaci\xc3\xb3 sindical i la m\xc3\xa9s gran en tot el m\xc3\xb3n, era "una nova revelaci\xc3\xb3". _NEWLINE_Encara que no hi va haver contacte entre els "intel\xc2\xb7lectuals anarquistes" alemanys (com Gustav Landauer i Erich M\xc3\xbchsam) i l\'FVdG, que tenia membres influents anarquistes, sobretot Andreas Kleinlein i Fritz K\xc3\xb6ster i cada vegada m\xc3\xa9s influents a la federaci\xc3\xb3 des del 1908, i aix\xc3\xb2 va conduir a la fundaci\xc3\xb3 de Der Pionier el 1911. Aquest diari, editat per K\xc3\xb6ster, tenia un to molt m\xc3\xa9s agressiu que Die Einigkeit. _NEWLINE_Malgrat aquesta evoluci\xc3\xb3, la influ\xc3\xa8ncia dels anarquistes a l\'\xc3\xa8poca anterior a la Primera Guerra Mundial a l\'FVdG va ser quantitativament minsa, especialment dels membres principals, com a Kater que al mateix temps era molt esc\xc3\xa8ptic amb la ideologia anarquista.\n_START_SECTION_\nEl Primer Congr\xc3\xa9s Internacional Sindicalista\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la brit\xc3\xa0nica Lliga per l\'Educaci\xc3\xb3 Sindicalista Industrial (ISEL), una organitzaci\xc3\xb3 sindicalista de curta durada molt involucrada en l\'onada de vagues des de 1910 a Gran Bretanya, i del sindicat neerland\xc3\xa8s Secretaria Nacional de Treballadors (NAS), l\'FVdG va ser la primera organitzaci\xc3\xb3 que va expressar el seu suport a les propostes publicades per fer un congr\xc3\xa9s sindical internacional l\'any 1913. _NEWLINE_Hi va haver dificultats per organitzar el congr\xc3\xa9s, i la CGT francesa es va negar a participar perqu\xc3\xa8 estava afiliada ja a la federaci\xc3\xb3 socialdem\xc3\xb2crata Federaci\xc3\xb3 Internacional d\'Organitzacions Sindicals. Malgrat aquests desafiaments, el Primer Congr\xc3\xa9s Internacional Sindicalista va tenir lloc a l\'Ajuntament de Holborn a Londres des del 27 de setembre al 2 d\'octubre. Brit\xc3\xa0nics, suecs, danesos, neerlandesos, belgues, francesos, espanyols, italians, cubans, brasilers i argentins \xe2\x80\x94tant organitzacions de sindicats com grups pol\xc3\xadtics\xe2\x80\x94 havien enviat delegats a Londres, a m\xc3\xa9s de l\'FVdG, que va estar representada per Karl Roche, Carl Windhoff i Fritz Kater. Tamb\xc3\xa9 hi va haver vincles amb grups noruecs, polonesos, i estatunidencs. Kater va ser elegit co-president del congr\xc3\xa9s al costat de Jack Wills. Despr\xc3\xa9s que Wills es va veure obligat a dimitir, Kater va ser co-president amb Jack Tanner. _NEWLINE_El congr\xc3\xa9s va tenir dificultats per arribar a acords en moltes q\xc3\xbcestions, un dels principals motius de conflictes va ser si es podien arriscar al desgast que podien provocar cismes ulteriors en el moviment obrer europeu, com havia passat a Alemanya i als Pa\xc3\xafsos Baixos. L\'FVdG va estar d\'acord en general amb els seus companys neerlandesos i va demanar als altres sindicats que decidissin entre el sindicalisme i el socialisme, mentre que els seus hom\xc3\xb2legs italians, francesos i espanyols, sobretot Alceste De Ambris, de l\'USI italiana, estaven m\xc3\xa9s decidits a impedir un nou fraccionament. _NEWLINE_En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, el Congr\xc3\xa9s estava dividit sobre la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de si el seu prop\xc3\xb2sit era preparar simplement el cam\xc3\xad a la intensificaci\xc3\xb3 de relacions entre els sindicats, o si s\'havia de fundar una Internacional Sindicalista. Els oponents a una nova organitzaci\xc3\xb3 van prevaler, per\xc3\xb2 el Congr\xc3\xa9s va acordar establir una Oficina d\'Informaci\xc3\xb3. L\'Oficina d\'Informaci\xc3\xb3 va estar a Amsterdam i va publicar el Butllet\xc3\xad Internacional del Moviment Sindicalista (Bulletin international du mouvement syndicaliste). El congr\xc3\xa9s va ser considerat un \xc3\xa8xit per la majoria dels seus assistents, amb la notable excepci\xc3\xb3 de De Ambris. _NEWLINE_Al cap de dos anys s\'havia de celebrar un segon congr\xc3\xa9s a Amsterdam, que no va tenir lloc a causa de l\'esclat de la Primera Guerra Mundial. El Butllet\xc3\xad public\xc3\xa0 divuit lliuraments abans que la guerra fes cessar la seva publicaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nOposici\xc3\xb3 a la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la preparaci\xc3\xb3 per a la Primera Guerra Mundial, l\'FVdG denunci\xc3\xa0 la ret\xc3\xb2rica de l\'SPD contra la guerra com a una "farsa completa". A l\'inici de la guerra, l\'SPD i el corrent sindical principal van entrar a la Burgfrieden (o treva civil) amb l\'Estat alemany. Segons aquest acord, les estructures dels sindicats es van mantenir intactes i el govern no va retallar els salaris durant la guerra. _NEWLINE_Per la seva banda, els sindicats no van recolzar noves vagues, van acabar les que hi havia, i es van mobilitzar donant suport a l\'esfor\xc3\xa7 b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic. Les Lleis del Servei Auxiliar a la Guerra de 1916 establiren una major cooperaci\xc3\xb3 entre patrons, sindicats i l\'Estat mitjan\xc3\xa7ant la creaci\xc3\xb3 de comit\xc3\xa8s de treballadors a les f\xc3\xa0briques i els tribunals d\'arbitratge conjunt gerent-sindicat._NEWLINE_El FVdG, per contra, va ser l\'\xc3\xbanica organitzaci\xc3\xb3 obrerista al pa\xc3\xads que es va negar a participar en el Burgfrieden. El sindicat va sostenir que el patriotisme en temps de guerra era incompatible amb l\'internacionalisme proletari i que la guerra nom\xc3\xa9s podia aportar una major explotaci\xc3\xb3 del treball. De fet, el salari real, tenint en compte la inflaci\xc3\xb3, de mitjana es va reduir en un 55% durant la guerra. _NEWLINE_Mentre que el moviment principal del laborisme va arribar r\xc3\xa0pidament a un acord amb l\'estat segons el qual R\xc3\xbassia i el Regne Unit havien estat els culpables d\'encendre la guerra, l\'FVdG va sostenir que la causa de la guerra era l\'imperialisme i que cap culpa no es podria assignar fins despr\xc3\xa9s que acab\xc3\xa0s el conflicte. La federaci\xc3\xb3 va criticar durament l\'hostilitat cap als estrangers que treballaven a Alemanya, sobretot polonesos i italians. Tamb\xc3\xa9 va rebutjar els conceptes de "naci\xc3\xb3" i la identitat nacional invocada en suport de la guerra, afirmant que el llenguatge com\xc3\xba, l\'origen i la cultura (les bases d\'una naci\xc3\xb3) no existien a Alemanya. Els diaris de l\'FVdG tamb\xc3\xa9 van declarar que la guerra refutava el materialisme hist\xc3\xb2ric, ja que les masses havien anat a la guerra contra el seu propi inter\xc3\xa8s material.\n_START_SECTION_\nProhibicions i repressi\xc3\xb3 del govern\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de reafirmar Fritz Kater i Max Winkler l\'antimilitarisme sindicalista el 5 d\'agost de 1914 a Der Pionier, el diari va ser prohibit. Tres dies m\xc3\xa9s tard, Die Einigkeit va criticar la postura de l\'SPD en la guerra. Llavors tamb\xc3\xa9 va ser bandejat. L\'FVdG respongu\xc3\xa9 r\xc3\xa0pidament amb la fundaci\xc3\xb3 del setmanari Mitteilungsblatt. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que es va prohibir el juny de 1915, la federaci\xc3\xb3 fund\xc3\xa0 el bisetmenal Rundschreiben, que va sobreviure fins al maig de 1917. En els primers dies de la guerra, uns 30 activistes de l\'FVdG a Col\xc3\xb2nia, Elberfeld, D\xc3\xbcsseldorf, Krefeld i altres ciutats van ser detinguts, i alguns romaneren sota arrest domiciliari durant dos anys. _NEWLINE_La repressi\xc3\xb3 del govern contra l\'FVdG va ser feixuga. Tot i que les prohibicions sovint es posaven a les reunions regulars del sindicat, les autoritats de D\xc3\xbcsseldorf \xc3\xa0dhuc prohibiren les reunions de l\'orfe\xc3\xb3 sindical.\n_START_SECTION_\nServei militar obligatori\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre problema per a la uni\xc3\xb3 va ser que molts dels seus membres van ser reclutats per al servei militar obligatori. La meitat dels treballadors de la construcci\xc3\xb3 de Berl\xc3\xadn, el sindicat m\xc3\xa9s gran de la federaci\xc3\xb3, es van veure obligats a servir a l\'ex\xc3\xa8rcit. En alguns llocs, tots els membres de l\'FVdG van ser cridats al servei.\n_START_SECTION_\nSuport internacional\n_START_PARAGRAPH_\nL\'FVdG va rebre el suport de l\'estranger. La branca de l\'USI italiana dirigida per Armando Borghi, una minoria antimilitarista de la CGT francesa, el NAS neerland\xc3\xa8s, aix\xc3\xad com els sindicats espanyol, suec, i dan\xc3\xa8s van fer costat a l\'FVdG en la seva oposici\xc3\xb3 a la guerra._NEWLINE_Immediatament despr\xc3\xa9s de la declaraci\xc3\xb3 de guerra, l\'FVdG va tractar de continuar les seves manifestacions contra la guerra en va. Tot i que constantment van criticar la Burgfrieden i el militarisme en general, no es va poder fer una acci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva excepte en alguns casos de menor import\xc3\xa0ncia, sobretot en la resist\xc3\xa8ncia de la uni\xc3\xb3 dels fusters a treballar en diumenge._NEWLINE_Encara que l\'FVdG va insistir que "l\'objectiu \xc3\xa9s tot i [\xe2\x80\xa6] ha de ser tot" (una altra forma de dir el que havia dit Bernstein: "l\'objectiu final, sigui el que sigui, no \xc3\xa9s res per a mi: el moviment ho \xc3\xa9s tot"), no va poder fer molt m\xc3\xa9s que mantenir les seves pr\xc3\xb2pies estructures vives durant la Primera Guerra Mundial.\n_START_SECTION_\nEsgotament a causa de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la continuaci\xc3\xb3 de la primera guerra mundial, cresqu\xc3\xa9 a Alemanya l\'esgotament a causa de la guerra. La primera vaga des de l\'inici de la guerra va esclatar el 1915, i despr\xc3\xa9s les vagues van anar augmentant constantment en freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i magnitud. El paper dels sindicats com a intermediaris entre empresaris i treballadors aviat va conduir a conflictes entre la base i els dirigents sindicals, cosa que va conduir a la p\xc3\xa8rdua de membres per les Unions Sindicals Lliures. La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de si se seguiria donant suport a la guerra va portar a una escissi\xc3\xb3 del grup parlamentari de l\'SPD. _NEWLINE_La Revoluci\xc3\xb3 de Febrer de 1917 a R\xc3\xbassia va ser vista per l\'FVdG com una expressi\xc3\xb3 del desig de pau del poble. Els sindicalistes van prestar una especial atenci\xc3\xb3 al paper que la vaga general (que havien estat defensant des de feia anys) va jugar en la revoluci\xc3\xb3. No podien fer comentaris sobre la Revoluci\xc3\xb3 d\'Octubre at\xc3\xa8s que el Rundschreiben havia estat prohibit en l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 aquesta va esclatar.\n_START_SECTION_\nRecuperaci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns afirmen que les vagues de l\'FVdG a la ind\xc3\xbastria d\'armament al febrer i al mar\xc3\xa7 de 1918 van ser decisives, per\xc3\xb2 l\'organitzaci\xc3\xb3 no es va restablir en l\'\xc3\xa0mbit nacional fins a desembre de 1918: El 14 de desembre, Fritz Kater comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a publicar Der Syndikalist (El Sindicalista) a Berl\xc3\xadn com a un substitut de Die Einigkeit i el 26 i el 27 de desembre, es va dur a terme a Berl\xc3\xadn una confer\xc3\xa8ncia organitzada per Kater i a la qual van assistir 33 delegats de 43 sindicats locals. _NEWLINE_A la confer\xc3\xa8ncia de Berl\xc3\xadn els delegats van reflexionar sobre els moments dif\xc3\xadcils durant la guerra i amb orgull van assenyalar que l\'FVdG era l\'\xc3\xbanic sindicat que no havia ajustat el seu programa a les noves condicions pol\xc3\xadtiques, ja que s\'havia mantingut fidel a la seva lluita contra l\'Estat i als principis internacionalistes. Els delegats van reafirmar el seu rebuig del parlamentarisme i es van negar a participar en l\'Assemblea Nacional de Weimar._NEWLINE_A la primavera de 1919, Karl Roche va escriure una nova plataforma per a l\'FVdG titulada \xe2\x80\x9cWas wollen die Syndikalisten? Programm, Ziele und Wege der \'Freien Vereinigung deutscher Gewerkschaften\xe2\x80\x9d (\xc2\xabQu\xc3\xa8 volen els sindicalistes? El programa, metes, i m\xc3\xa8todes de l\'"Associaci\xc3\xb3 Lliure de Sindicats Alemanys"\xc2\xbb). A m\xc3\xa9s de reiterar les idees i consignes d\'abans de la guerra, va anar m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 quan va criticar la participaci\xc3\xb3 en la democr\xc3\xa0cia electoral, al\xc2\xb7legant que aquesta confonia i incapacitava la lluita de classes del proletariat. La plataforma tamb\xc3\xa9 va demanar l\'establiment de la dictadura del proletariat, una posici\xc3\xb3 que va ser dissenyada per apropar-se al naixent Partit Comunista (KPD) i la Internacional Comunista d\'Alemanya.\n_START_SECTION_\nVaga de miners al Ruhr i creixement d\'afiliats\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la fi de 1918 i al 1919, l\'FVdG es va jugar un paper important en el moviment de vaga a la regi\xc3\xb3 del riu Ruhr (en la que hi van estar involucrats majorit\xc3\xa0riament els minaires). Els seus organitzadors, sobretot Carl Windhoff, es van convertir en oradors regulars a les manifestacions dels treballadors. El primer d\'abril va comen\xc3\xa7ar una vaga general amb el suport de l\'FVdG, el KPD i el Partit Socialdem\xc3\xb2crata Independent alemany (USPD). A la vaga hi van participar fins al 75% dels minaires de la regi\xc3\xb3 fins que va ser reprimida violentament a final d\'abril pel govern liderat per l\'SPD. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la vaga i el conseg\xc3\xbcent col\xc2\xb7lapse de la Uni\xc3\xb3 General de Miners, l\'FVdG va ampliar els seus sindicats r\xc3\xa0pidament i independentment dels partits pol\xc3\xadtics abans esmentats, especialment a la regi\xc3\xb3 del Ruhr. Aix\xc3\xb2 va conduir a una expansi\xc3\xb3 massiva dels membres de l\'FVdG. _NEWLINE_El criticisme de l\'FVdG amb els sindicats burocr\xc3\xa0tics centralitzats, la seva advocaci\xc3\xb3 de l\'acci\xc3\xb3 directa, i les seves quotes d\'afiliaci\xc3\xb3 baixes van ser ben rebudes pels treballadors en la regi\xc3\xb3 del Ruhr. A l\'agost de 1919, la federaci\xc3\xb3 tenia al voltant de 60.000 membres a tot Alemanya. No obstant aix\xc3\xb2, els seus sindicats miners del Ruhr abandonaren l\'esquema de sindicalisme horitzontal que havia estat l\'organitzaci\xc3\xb3 tradicional de l\'FVdG, i preferiren les estructures m\xc3\xa9s simples del sindicalisme industrial.\n_START_SECTION_\nFusi\xc3\xb3 amb els sindicats comunistes\n_START_PARAGRAPH_\nLa fi de la cooperaci\xc3\xb3 entre l\'FVdG i els partits pol\xc3\xadtics a la regi\xc3\xb3 del Ruhr va ser part d\'una tend\xc3\xa8ncia a tot el pa\xc3\xads despr\xc3\xa9s que Paul Levi, un antisindicalista, va esdevenir president del KPD al mar\xc3\xa7. D\'altra banda, Rudolf Rocker, un anarquista comunista i seguidor de Kropotkin, es va unir a l\'FVdG el mes de mar\xc3\xa7 de 1919. Va tornar a trav\xc3\xa9s dels Pa\xc3\xafsos Baixos el novembre de 1918 despr\xc3\xa9s de viure a l\'exili a Londres, on havia estat actiu en el marc de l\'anarquisme jueu. Augustin Souchy, un altre anarquista seguidor de Gustav Landauer, tamb\xc3\xa9 es va unir a la federaci\xc3\xb3 el 1919. Tots dos r\xc3\xa0pidament van guanyar influ\xc3\xa8ncia a l\'organitzaci\xc3\xb3 i, com a antimarxistes, es van oposar a l\'estreta col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb els comunistes._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, la secci\xc3\xb3 de l\'FvdG de Ren\xc3\xa0nia i Westf\xc3\xa0lia es van fusionar amb els sindicats d\'esquerra comunista per formar LA Uni\xc3\xb3 Lliure de Treballadors (FAU) al setembre de 1919. Els sindicalistes de l\'FVdG van ser la facci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran i dominant en la FAU. Els estatuts de la FAU en gran part reflecteixen compromisos dels sindicats membres de la federaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 reflecteixen una influ\xc3\xa8ncia significativa de l\'FVdG.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 del Sindicat Lliure de Treballadors d\'Alemanya\n_START_PARAGRAPH_\nAviat es va decidir dur la fusi\xc3\xb3 de Ren\xc3\xa0nia i Westf\xc3\xa0lia a l\'\xc3\xa0mbit nacional. El XII Congr\xc3\xa9s de l\'FVdG, que va tenir lloc del 27 al 30 de desembre, es va convertir en el congr\xc3\xa9s fundacional del Sindicat Lliure de Treballadors d\'Alemanya (FAUD). _NEWLINE_En aquest moment la majoria dels comunistes, incl\xc3\xb2s l\'influent membre veter\xc3\xa0 Karl Roche, ja havien deixat el sindicat o estaven en proc\xc3\xa9s de sortir de la FAU a Ren\xc3\xa0nia i Westf\xc3\xa0lia. La majoria d\'ells s\'uniria a la Uni\xc3\xb3 General de Treballadors d\'Alemanya (AAUD), que va ser fundada el febrer de 1920. Sense els comunistes marxistes que s\'oposassin a la seva adopci\xc3\xb3, la "Prinzipienerkl\xc3\xa4rung des Syndikalismus" ("Declaraci\xc3\xb3 de Principis Sindicalista") d\'un Rocker acuradament anarquista, de la qual la Comissi\xc3\xb3 Executiva li havia encarregat la redacci\xc3\xb3, es va convertir en la plataforma de la FAUD sense molta controv\xc3\xa8rsia. La FAUD tamb\xc3\xa9 va rebutjar la dictadura del proletariat i altres termes i idees marxistes. _NEWLINE_D\'acord amb la Comissi\xc3\xb3 Executiva, el congr\xc3\xa9s va comptar amb l\'assist\xc3\xa8ncia de 109 delegats que representaven a 111.675 treballadors, el doble dels que havien estat convocats nom\xc3\xa9s quatre mesos i mig abans.'