b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc3\xadnder\n_START_PARAGRAPH_\nUn bo\xc3\xadnder, v\xc3\xadndou, o tribuna, \xc3\xa9s un balc\xc3\xb3 cobert de finestres, o vidrieres, pels tres costats que surt fora de l\'edifici amb l\'objectiu inicial de crear espai i lluminositat a una sala de l\'interior. Van apar\xc3\xa8ixer al Regne Unit durant el segle XVIII, sent especialment populars als anys 70 d\'aquell segle i posteriorment als dos darrers ter\xc3\xa7os del segle XIX, sent un element t\xc3\xadpic de l\'arquitectura victoriana. _NEWLINE_Durant el segle XVIII (1713-1756, 1763-1782 i 1798-1802) l\'illa de Menorca va estar dominada pels brit\xc3\xa0nics, deixant-hi com a llegat construccions (fortificacions, torres de defensa, el fort de Marlborough, l\'hospital de l\'illa del Rei, l\'aljub des Mercadal, etc.) i elements arquitect\xc3\xb2nics propis de la moda i usos brit\xc3\xa0nics de l\'\xc3\xa8poca, com les finestres amb tancament de guillotina i els balcons afinestrats._NEWLINE_A aquests darrers els anglesos els deien bay-windows, finestres en forma de badia. Habitualment les seves plantes eren de forma poligonal (com un rectangle o un trapeci) tot i que de vegades podien tenir forma d\'arc de circumfer\xc3\xa8ncia, i en aquest cas es deien bow-windows. D\'aquest mot a derivat al menorqu\xc3\xad el mot "bo\xc3\xadnder".\n_START_SECTION_\nEfici\xc3\xa8ncia energ\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nAquest element arquitect\xc3\xb2nic t\xc3\xa9 sentit i utilitat pr\xc3\xa0ctica a la Gran Bretanya a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del seu clima i latitud, per\xc3\xb2 en canvi no s\'adapta gens als mediterranis. L\'\xc3\xbas d\'aquests finestrals, aix\xc3\xad com dels mobles que encara avui dia es fabriquen i fan servir a Menorca, responia a la necessitat emocional d\'incorporar elements de la cultura brit\xc3\xa0nica, en un principi pels propi brit\xc3\xa0nics nouvinguts a l\'illa. El mateix va oc\xc3\xb3rrer a alguns indrets d\'It\xc3\xa0lia, sota dominaci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica, on s\'anomenen (en itali\xc3\xa0) finestra a bovindo._NEWLINE_Les finestres que s\'adapten millor al clima balear i mediterrani en general s\xc3\xb3n les corresponents a l\'arquitectura tradicional illenca: petites per a mantenir la frescor a l\'estiu. L\'al\xc3\xa7ada a la qual es troben les finestres tradicionals i les seves dimensions, tenint en compte el gruix de les parets, permeten que a l\'estiu -quan els raigs de sol s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s perpendiculars a terra, i per tant paral\xc2\xb7lels a les parets- aquest no entrin a dins de la casa, mentre que a l\'hivern -quan els raigs s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s diagonals- entrin a l\'interior escalfant i aportant lluminositat. Aquest mateix principi \xc3\xa9s el que s\'usa a la paret de Trombe._NEWLINE_El C\xc3\xb3digo T\xc3\xa9cnico de Edificaci\xc3\xb3n espanyol de 2007 considera el mur de Trombe una font d\'energia solar passiva per a mantenir la temperatura desitjada dins d\'un edifici. D\'altra banda menciona els "invernaderos adosados", que descriu com a balcons de finestres i considera una bona manera d\'aconseguir llum i calor del sol de forma passiva a llocs amb climes freds (clima continental). Per exemple a Espanya s\xc3\xb3n t\xc3\xadpics a Vit\xc3\xb2ria.'