b'\n_START_ARTICLE_\nCatalogaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn biblioteconomia i ci\xc3\xa8ncies de la informaci\xc3\xb3, la catalogaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s de creaci\xc3\xb3 de metadades que representen els recursos d\'informaci\xc3\xb3, com ara llibres, enregistraments de so, imatges en moviment, etc. La catalogaci\xc3\xb3 proporciona informaci\xc3\xb3 com els noms dels autors, els t\xc3\xadtols i les mat\xc3\xa8ries que descriuen els recursos, normalment a trav\xc3\xa9s de la creaci\xc3\xb3 de registres bibliogr\xc3\xa0fics. Els registres serveixen com a substituts dels recursos d\'informaci\xc3\xb3 emmagatzemats. Des de la d\xc3\xa8cada de 1970, aquests metadades es troben en forma llegible per m\xc3\xa0quina i s\'indexen per les eines de recuperaci\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3, com ara bases de dades bibliogr\xc3\xa0fiques o motors de cerca. Encara que habitualment la catalogaci\xc3\xb3 d\xc3\xb3na com a resultat la producci\xc3\xb3 de cat\xc3\xa0legs de biblioteca, tamb\xc3\xa9 produeix altres tipus d\'eines d\'identificaci\xc3\xb3 de documents i col\xc2\xb7leccions._NEWLINE_El control bibliogr\xc3\xa0fic constitueix la base filos\xc3\xb2fica de la catalogaci\xc3\xb3, definint les regles per a la descripci\xc3\xb3 de recursos d\'informaci\xc3\xb3, de manera que els usuaris puguin buscar i seleccionar el recurs m\xc3\xa9s apropiat. El catalogador \xc3\xa9s l\'individu responsable dels processos de descripci\xc3\xb3, l\'an\xc3\xa0lisi documental, la classificaci\xc3\xb3 i el control d\'autoritats del material bibliotecari. Els catalogadors s\xc3\xb3n la base de tot el servei de la biblioteca, ja que s\xc3\xb3n els que organitzen la informaci\xc3\xb3 de manera que sigui f\xc3\xa0cilment accessible.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria del control bibliogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nMentre que l\'organitzaci\xc3\xb3 de la informaci\xc3\xb3 ha estat present des de l\'Antiguitat, el control bibliogr\xc3\xa0fic tal com el coneixem \xc3\xa9s una invenci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s recent. Les civilitzacions antigues van gravar llistes de llibres sobre tauletes, i les biblioteques de l\'Edat Mitjana van realitzar registres de les seves pertinences. Amb la invenci\xc3\xb3 de la impremta de tipus m\xc3\xb2bils en el segle XV, podien produir-se r\xc3\xa0pidament diverses c\xc3\xb2pies d\'un mateix llibre. Johannes Trithemius, un bibliotecari alemany, va ser el primer a crear una bibliografia en ordre cronol\xc3\xb2gic amb un \xc3\xadndex alfab\xc3\xa8tic d\'autor. Conrad Gesner va seguir els seus passos en el segle seg\xc3\xbcent, quan va publicar una bibliografia d\'autors i \xc3\xadndex de mat\xc3\xa8ries. Gesner va afegir a la seva bibliografia una llista alfab\xc3\xa8tica dels autors amb noms invertits, la qual cosa va ser una nova pr\xc3\xa0ctica. Tamb\xc3\xa9 va incloure refer\xc3\xa8ncies a variants ortogr\xc3\xa0fiques dels noms d\'autors, sent pioner del control d\'autoritats. Andrew Maunsell va revolucionar encara m\xc3\xa9s el control bibliogr\xc3\xa0fic, suggerint que els llibres han de poder localitzar mitjan\xc3\xa7ant el cognom de l\'autor, el tema del llibre, i el traductor. Al segle XVIII, Sir Thomas Bodley estava interessat en un cat\xc3\xa0leg ordenat alfab\xc3\xa8ticament pel cognom de l\'autor, aix\xc3\xad com les entrades de mat\xc3\xa8ries. En 1697, Frederic Rostgaard va aplicar la subdivisi\xc3\xb3 de mat\xc3\xa8ries per cronologia i magnitud (mentre que els t\xc3\xadtols anteriors van ser disposats nom\xc3\xa9s per magnitud), a m\xc3\xa9s d\'establir un \xc3\xadndex de mat\xc3\xa8ries i autors basat en els cognoms i l\'ordre de les paraules en els t\xc3\xadtols._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, el govern de Fran\xc3\xa7a va ser el primer a imposar un codi nacional amb instruccions per a la catalogaci\xc3\xb3 de col\xc2\xb7leccions de bibliotecas. Al British Museum Library, Anthony Panizzi va crear els seus "Ninety-One Cataloging Rules" (1841), que fonamentalment va servir com a base de les regles de catalogaci\xc3\xb3 dels segles XIX i XX. Charles C. Jewett va difondre aquestes regles a l\'Institut Smithsonian.\n_START_SECTION_\nCatalogaci\xc3\xb3 descriptiva\n_START_PARAGRAPH_\nLa catalogaci\xc3\xb3 descriptiva \xc3\xa9s un concepte ben establert en la tradici\xc3\xb3 de catalogaci\xc3\xb3 bibliotec\xc3\xa0ria, en la qual es distingeix entre la catalogaci\xc3\xb3 descriptiva i la catalogaci\xc3\xb3 tem\xc3\xa0tica. En la documentaci\xc3\xb3 tradicional, s\'ha utilitzat tant la representaci\xc3\xb3 descriptiva com a tem\xc3\xa0tica. La catalogaci\xc3\xb3 descriptiva s\'ha definit com la part de la catalogaci\xc3\xb3 que s\'encarrega de descriure els detalls f\xc3\xadsics d\'un llibre, com la seva forma, l\'elecci\xc3\xb3 de les entrades i la transcripci\xc3\xb3 del t\xc3\xadtulo.\n_START_SECTION_\nCatalogaci\xc3\xb3 tem\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nLa catalogaci\xc3\xb3 tem\xc3\xa0tica pot prendre la forma de classificaci\xc3\xb3 o indexaci\xc3\xb3. La classificaci\xc3\xb3 consisteix en l\'assignaci\xc3\xb3 d\'una classe a un document donat, d\'acord amb una classificaci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica (per exemple, la Dewey Decimal Classification o l\'the Library of Congress Subject Headings). La indexaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\'assignaci\xc3\xb3 d\'etiquetes que caracteritzin als documents representats en un registre._NEWLINE_La classificaci\xc3\xb3 generalment utilitza un vocabulari controlat, mentre que la indexaci\xc3\xb3 pot utilitzar un vocabulari controlat, termes lliures o tots dos.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria del\xc2\xa0cat\xc3\xa0leg\xc2\xa0bibliotecari\n_START_PARAGRAPH_\nLes biblioteques han fet \xc3\xbas dels cat\xc3\xa0legs, d\'alguna manera, des de l\'antiguitat. Existeixen testimoniatges de l\'\xc3\xbas de cat\xc3\xa0legs des del 2300 aC aproximadament en Sumeria. La Biblioteca d\'Alexandria va tenir un cat\xc3\xa0leg parcial que consistia en un llistat de la literatura grega realitzat per Cal\xc3\xadmaco. La Biblioteca de l\'Imperi Xin\xc3\xa8s de la Dinastia Han del segle III dC va tenir un cat\xc3\xa0leg de prop de 30.000 documentos. Els primers cat\xc3\xa0legs en el m\xc3\xb3n isl\xc3\xa0mic, al voltant del segle XI, eren llistes de llibres donats a les biblioteques per les societat. Aquestes llistes van ser ordenades pels donants, i no per la informaci\xc3\xb3 bibliogr\xc3\xa0fica, per\xc3\xb2 van constituir l\'inventari de la biblioteca. Moltes biblioteques antigues i medievals a Europa s\'associen amb les institucions i ordes religiosos, incloent la Biblioteca Vaticana a Roma. El primer cat\xc3\xa0leg de la Biblioteca Vaticana \xc3\xa9s de finals del segle XIII. Aquests cat\xc3\xa0legs generalment utilitzaven una presentaci\xc3\xb3 dels temes dels libros.11 Mentre que la Biblioteca de la Sorbona a Par\xc3\xads havia acumulat m\xc3\xa9s de mil llibres, i en 1290 el seu cat\xc3\xa0leg va ser pioner en l\'\xc3\xbas de l\'alfabet com a eina d\'organitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_Va ser el creixement de les biblioteques despr\xc3\xa9s de la invenci\xc3\xb3 de la impremta de tipus m\xc3\xb2bils i l\'\xc3\xa0mplia disponibilitat del paper el que va portar a la necessitat d\'un cat\xc3\xa0leg que organitzi els materials bibliotecaris, perqu\xc3\xa8 puguin ser localitzats a trav\xc3\xa9s del cat\xc3\xa0leg en lloc de "caminant voltant ". Cap al segle XVII les biblioteques es van concebre com col\xc2\xb7leccions de coneixement universal. Dos autors d\'aquest segle, el franc\xc3\xa8s Gabriel Naud\xc3\xa9 i l\'escoc\xc3\xa8s John Dury, van desenvolupar teories de l\'organitzaci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica de les biblioteques. El desenvolupament dels principis i regles que haurien de guiar al bibliotecari en la creaci\xc3\xb3 de cat\xc3\xa1logos.\n_START_SECTION_\nRegles de catalogaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes regles de catalogaci\xc3\xb3 han estat definides per permetre la catalogaci\xc3\xb3 consistent de diversos materials bibliotecaris per diferents persones d\'un equip de catalogaci\xc3\xb3 i en qualsevol moment.\n_START_SECTION_\nAnglaterra\n_START_PARAGRAPH_\nLa Biblioteca Bodleiana de la Universitat d\'Oxford va desenvolupar el seu codi de catalogaci\xc3\xb3 en 1674. El codi va posar l\'accent en l\'autoria, i els llibres d\'un mateix autor van ser llistats conjuntament en el cat\xc3\xa0leg.\n_START_SECTION_\nAlemanya i Pr\xc3\xbassia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estat de Pr\xc3\xbassia va establir unes normes est\xc3\xa0ndard per a totes les seves biblioteques en 1899. Les regles es van basar en les de la Biblioteca de la Universitat de Breslau per Karl Dziatz. Aquests van ser adoptades per tota Alemanya, Pr\xc3\xbassia i \xc3\x80ustria. Despr\xc3\xa9s de l\'adopci\xc3\xb3 dels Principis de Par\xc3\xads el 1961, Alemanya va desenvolupar el Regeln f\xc3\xbcr die alphabetische Katalogisierung: RAK en 1977.\n_START_SECTION_\nRegles de catalogaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes regles de catalogaci\xc3\xb3 defineixen que cada informaci\xc3\xb3 d\'un element bibliogr\xc3\xa0fic s\'inclou en una entrada, i com aquesta informaci\xc3\xb3 es presenta a l\'usuari. Tamb\xc3\xa9 permet ordenar les entrades a la impressi\xc3\xb3 del cat\xc3\xa0leg._NEWLINE_Actualment, la majoria de regles de catalogaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n similars, o estan basades en la Descripci\xc3\xb3 Bibliogr\xc3\xa0fica Internacional Normalitzada (ISBD), un conjunt de normes produ\xc3\xafdes per la Federaci\xc3\xb3 Internacional d\'Associacions de Bibliotecaris i Biblioteques (IFLA) per descriure una \xc3\xa0mplia gamma de material bibliotecari. Aquestes regles organitzen la descripci\xc3\xb3 bibliogr\xc3\xa0fica d\'un llibre en les seg\xc3\xbcents vuit \xc3\xa0rees: t\xc3\xadtol i menci\xc3\xb3 de responsabilitat (autor o editor), edici\xc3\xb3, detalls espec\xc3\xadfics del material (per exemple, l\'escala d\'un mapa), publicaci\xc3\xb3 i distribuci\xc3\xb3, descripci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica ( per exemple, nombre de p\xc3\xa0gines), s\xc3\xa8rie, notes i nombre est\xc3\xa0ndard (ISBN). Les regles de catalogaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s utilitzada en el m\xc3\xb3n de parla anglesa s\xc3\xb3n les Regles de Catalogaci\xc3\xb3 anglo-americanes, 2a edici\xc3\xb3 (AACR2). Les AACR2 s\'estableixen normes nom\xc3\xa9s per a la catalogaci\xc3\xb3 descriptiva, sense fer refer\xc3\xa8ncia a la catalogaci\xc3\xb3 tem\xc3\xa0tica. Les RCAA2 han estat tradu\xc3\xafdes a molts idiomes per al seu \xc3\xbas a tot el m\xc3\xb3n. Als pa\xc3\xafsos alemanys s\'utilitza la Regeln f\xc3\xbcr die alphabetische Katalogisierung (RAK), tamb\xc3\xa9 basada en ISBD._NEWLINE_En les bases de dades tem\xc3\xa0tiques com Chemical Abstracts, MEDLINE i PsycINFO, el Format Com\xc3\xba de Comunicaci\xc3\xb3 (CCF) serveix com un est\xc3\xa0ndard de refer\xc3\xa8ncia. Diferents normes prevalen en arxius i museus, com el CIDOC-CRM. Resource Description and Access (RDA) \xc3\xa9s un recent intent de desenvolupar una norma que travessi els dominis de les institucions del patrimoni cultural.\n_START_SECTION_\nFormats digitals\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de les biblioteques utilitzen actualment els formats MARC, desenvolupats per primera vegada durant la d\xc3\xa8cada de 1960, per codificar i transportar dades bibliogr\xc3\xa1ficos. Aquests est\xc3\xa0ndards han patit cr\xc3\xadtiques en els \xc3\xbaltims anys per ser vells, \xc3\xbanics a la comunitat bibliotec\xc3\xa0ria, i dif\xc3\xadcil al treballar computacionalmente. la Biblioteca del Congr\xc3\xa9s est\xc3\xa0 desenvolupant actualment BIBFRAME, un nou esquema RDF per expressar les dades bibliogr\xc3\xa1ficos.17 BIBFRAME es troba encara en fase de prova, per\xc3\xb2 diverses biblioteques ja estan provant la catalogaci\xc3\xb3 amb aquest nou formato._NEWLINE_Les col\xc2\xb7leccions bibliotec\xc3\xa0ries digitals sovint fan servir els formats digitals m\xc3\xa9s simples per emmagatzemar les seves metadades. Els esquemes basats en XML, en particular Dublin Core i MODS, s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents en les dades bibliogr\xc3\xa0fiques d\'aquestes col\xc2\xb7leccions.\n_START_SECTION_\nTransliteraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls llibres que estan escrits en llengua estrangera s\xc3\xb3n, en alguns casos, transliterats a la llengua del cat\xc3\xa0leg. Als Estats Units i altres pa\xc3\xafsos, els catalogadors solen utilitzar les taules de romanitzaci\xc3\xb3 ALA-LC per a aquest treball. Si no es fes aix\xc3\xad, caldria desenvolupar diferents cat\xc3\xa0legs per a cadascuna de les lleng\xc3\xbces.\n_START_SECTION_\nQ\xc3\xbcestions\xc2\xa0\xc3\xa8tiques\n_START_PARAGRAPH_\nFerris afirma que els catalogadors, en usar el seu criteri i punt de vista especialitzat, mantenen la integritat del cat\xc3\xa0leg i proporcionen un "valor afegit" per al proc\xc3\xa9s del control bibliogr\xc3\xa0fic, com una facilitat per a la comunitat d\'usuaris de la biblioteca. Aquest valor afegit tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 el poder de fer mal, donant lloc a la denegaci\xc3\xb3 d\'acc\xc3\xa9s a la informaci\xc3\xb3. Els errors i els biaixos en la catalogaci\xc3\xb3 dels registres pot "estigmatitzar a grups de persones amb etiquetes inexactes o degradants, i donar la impressi\xc3\xb3 que alguns punts de vista s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s habituals que altres"._NEWLINE_La responsabilitat social en la catalogaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el "acc\xc3\xa9s just i equitatiu a la informaci\xc3\xb3 pertinent, adequada, precisa i sense censura d\'una manera oportuna i lliure de prejudicis". Per tal d\'actuar de forma \xc3\xa8tica i d\'una manera socialment responsable, els catalogadors han de tenir en compte la manera com els seus judicis es beneficien. Han de tenir cura de no fer mal \xc3\xbas o falsificar informaci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s d\'una catalogaci\xc3\xb3 inexacta o de nivell m\xc3\xadnim i no censurar a prop\xc3\xb2sit o sense adonar informaci\xc3\xb3._NEWLINE_Bair estableix que \xc3\xa9s obligaci\xc3\xb3 dels catalogadors professionals per subministrar, els registres de substituts d\'alta qualitat exactes a fons per a bases de dades i que els catalogadors tamb\xc3\xa9 tenen l\'obligaci\xc3\xb3 \xc3\xa8tica de "contribuir a l\'acc\xc3\xa9s just i equitatiu a la informaci\xc3\xb3". Bair recomana que catalogadors participin activament en el desenvolupament, la reforma i l\'aplicaci\xc3\xb3 justa de les regles de catalogaci\xc3\xb3, normes i classificacions, aix\xc3\xad com l\'emmagatzematge d\'informaci\xc3\xb3 i sistemes de recuperaci\xc3\xb3 ". Segons el que indica Knowlton, els punts d\'acc\xc3\xa9s s\'han de basar en qu\xc3\xa8 seria el m\xc3\xa9s probable que busqui un tipus particular d\'usuari de la biblioteca, independentment de la noci\xc3\xb3 de control bibliogr\xc3\xa0fic universal._NEWLINE_No hi ha un codi formal d\'\xc3\xa8tica per als catalogadors, de manera que sovint els catalogadors segueixen les pol\xc3\xadtiques bibliotec\xc3\xa0ries o departamentals per resoldre conflictes en la catalogaci\xc3\xb3. Mentre que l\'Associaci\xc3\xb3 Americana de Biblioteques va crear un Codi d\'\xc3\x88tica, Ferris assenyala que ha estat criticat per ser massa gen\xc3\xa8ric per abastar les habilitats especials que estableixen els catalogadors, a part d\'altres bibliotecaris i professionals de la informaci\xc3\xb3. Segons el que indica Tavani, un codi d\'\xc3\xa8tica per als catalogadors pot inspirar, orientar i educar (com es cita a Bair, 2005, p\xc3\xa0g. 22). Bair suggereix que un codi efectiu d\'\xc3\xa8tica per catalogadors ha de tenir aspiracions i discutir la conducta i accions espec\xc3\xadfiques per tal de servir com una guia en situacions reals. Bair ha tancat ja el comen\xc3\xa7ament d\'un codi formal d\'\xc3\xa8tica en catalogaci\xc3\xb3 en "Toward a Code of Ethics for Cataloging".\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nSanford Berman, ex-cap de catalogaci\xc3\xb3 de la Biblioteca del Comtat de Hennepin a Minnetonka, Estats Units, ha estat un important cr\xc3\xadtic dels Encap\xc3\xa7alaments de Mat\xc3\xa8ria de la Biblioteca del Congr\xc3\xa9s. La seva publicaci\xc3\xb3 Prejudices and Antipathies: A Tract on the LC Subject Heads Concerning People (P & A) de 1971 va desencadenar un moviment per corregir els encap\xc3\xa7alaments de mat\xc3\xa8ria esbiaixats. En P & A, Berman va enumerar 225 encap\xc3\xa7alaments amb propostes de modificaci\xc3\xb3, addici\xc3\xb3 o supressi\xc3\xb3 i refer\xc3\xa8ncies creuades per "reflectir amb m\xc3\xa9s precisi\xc3\xb3 el llenguatge utilitzat en el tractament d\'aquests temes, rectificar els errors de biaix i guiar millor als bibliotecaris i usuaris" . Berman \xc3\xa9s ben conegut per exigir canvis dels encap\xc3\xa7alaments contra el racisme, sexisme, homof\xc3\xb2bia i secret governamental, entre altres \xc3\xa0rees._NEWLINE_A "Three Decades Since Prejudices and Antipathies: A Study of Changes in the Library of Congress Subject Headings", Knowlton va analitzar la forma en qu\xc3\xa8 la llista d\'Encap\xc3\xa7alaments de Mat\xc3\xa8ria de la Biblioteca del Congr\xc3\xa9s (LCSH) ha canviat compilant una taula de canvis que a P & a, seguit de la situaci\xc3\xb3 actual dels encap\xc3\xa7alaments en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3. Knowlton va afirmar que la seva intenci\xc3\xb3 amb aquesta taula \xc3\xa9s "mostrar com molts dels canvis proposats per Berman s\'han aplicat i quines \xc3\xa0rees de biaix s\xc3\xb3n encara freq\xc3\xbcents en la LSCH". En el debat dels resultats de Knowlton, es va revelar que de les 225 propostes de Berman, nom\xc3\xa9s 88 s\'han dut a terme o s\'han apropat als seus suggeriments (el que representa el 39%), i altres 54 propostes (el 24% ) s\'han modificat parcialment.'