b"\n_START_ARTICLE_\nClima del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 \xc3\xa9s en general mediterrani; les temperatures mitjanes anuals del litoral van pujant uniformement de nord a sud. A l'interior, la variaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s uniforme perqu\xc3\xa8 hi interv\xc3\xa9 l'altitud i la dist\xc3\xa0ncia al mar (per\xc3\xb2 que mai supera els 100 km). _NEWLINE_Les temperatures mitjanes hivernals a les zones litorals (de desembre a febrer) s\xc3\xb3n d'entre 11\xc2\xb0C al nord i 12,1\xc2\xb0C al sud. A l'interior, les comarques de la plana d'Utiel i Requena tenen unes temperatures ja pr\xc3\xb2pies de l'altipl\xc3\xa0 ib\xc3\xa8ric (entre 5 i 6\xc2\xb0C de mitjana) mentre que la resta del territori t\xc3\xa9 o b\xc3\xa9 les pr\xc3\xb2pies de la muntanya mitjana (per exemple Morella uns 4\xc2\xb0C de mitjana) o les de zones d'interior (de baixa altitud), d'influ\xc3\xa8ncia mar\xc3\xadtima atenuada, com Atzeneta del Maestrat, uns 7\xc2\xb0C._NEWLINE_Les temperatures d'estiu s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s homog\xc3\xa8nies, al voltant dels 25\xc2\xb0C a la costa i entre 21 i 25 a l'interior; no arriben, per\xc3\xb2, als 20\xc2\xb0C a Morella i altres zones de m\xc3\xa9s altitud encara. _NEWLINE_El clima de muntanya es caracteritza per una disminuci\xc3\xb3 de la temperatura i un increment de les precipitacions, tot aix\xc3\xb2 d'acord amb l'augment de l'altitud. A partir dels 1.500 metres, es considera que comen\xc3\xa7a el clima d'alta muntanya; per tant, al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 aquest clima pr\xc3\xa0cticament no existeix, ja que les muntanyes m\xc3\xa9s altes no ultrapassen els 1.800 m d'altitud. La temperatura mitjana anual oscil\xc2\xb7la entre els 18\xc2\xb0C al sud, mar\xc3\xadtim, de la prov\xc3\xadncia d'Alacant fins als 6\xc2\xb0C, al cims m\xc3\xa9s alts a 1.800 m d'altitud. _NEWLINE_Les temperatures extremes a la ciutat de Val\xc3\xa8ncia han estat de -7,7\xc2\xb0C l'11 de febrer de 1956 i de 43\xc2\xb0C el 27 d'agost de 2010. La pluviometria mitjana anual oscil\xc2\xb7la entre els 250 litres del Baix Segura (la zona m\xc3\xa9s seca del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 es considera la de la llacuna salada de La Mata, amb uns 220 litres l'any) i els 956 de Pego._NEWLINE_La humitat relativa mitjana anual es troba en general en tot el territori entre el 70 i el 75%. Al litoral, aquesta xifra \xc3\xa9s for\xc3\xa7a homog\xc3\xa8nia al llarg de tots els mesos de l'any; a l'interior se'n presenta un m\xc3\xadnim a l'estiu i un m\xc3\xa0xim a l'hivern, especialment acusat aquest en els llocs on acostuma a haver-hi boira. _NEWLINE_El vent dominant al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, com en general a la resta d'Europa, \xc3\xa9s el de ponent (de l'oest). Al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 aquest vent de vegades experimenta l'efecte F\xc3\xb6hn en travessar l'interior de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i es reescalfa, donant en aquest cas temperatures relativament altes en l'\xc3\xa8poca freda de l'any i molt caloroses en l'\xc3\xa8poca c\xc3\xa0lida. S'ha de tenir en compte vents m\xc3\xa9s irregulars o estacionals, com s\xc3\xb3n el vent de marinada i les brises de muntanya. Les velocitats mitjanes anuals del vent no s\xc3\xb3n gaire elevades. _NEWLINE_La insolaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 estretament lligada a la nuvolositat, sigui de n\xc3\xbavols alts o de n\xc3\xbavols baixos (boira) i no tan directament lligada a la pluviometria. El Pa\xc3\xads valenci\xc3\xa0 se situa entre les 2.600 hores anuals i les 2.800 hores.\n_START_SECTION_\nFactors geogr\xc3\xa0fics i termodin\xc3\xa0mics\n_START_PARAGRAPH_\nEl punt m\xc3\xa9s al nord del territori del Pa\xc3\xads valenci\xc3\xa0 \xc3\xa9s a 40\xc2\xb0 43\xe2\x80\xb2 i el punt m\xc3\xa9s al sud a 37\xc2\xba 50\xe2\x80\x99. Aquesta difer\xc3\xa8ncia de latitud (gaireb\xc3\xa9 3\xc2\xba) \xc3\xa9s poc rellevant des del punt de vista clim\xc3\xa0tic. Respecte a la longitud, la major part del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 est\xc3\xa0 a l'oest del meridi\xc3\xa0 de Greenwich. El punt m\xc3\xa9s a ponent \xc3\xa9s a 1\xc2\xba 29 oest i el m\xc3\xa9s oriental a 0\xc2\xb0 14' al cap de la Nau. Aquesta difer\xc3\xa8ncia de longitud no t\xc3\xa9 rellev\xc3\xa0ncia en la pr\xc3\xa0ctica en el clima. _NEWLINE_Entre els factors termodin\xc3\xa0mics destaca el corrent en jet que afecta el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 en els equinoccis i a l'hivern (quan aquest corrent circula entre els paral\xc2\xb7lels 30\xc2\xb0 i 50\xc2\xb0 N), mentre que a l'estiu ho fa al voltant de la latitud 50\xc2\xba, cosa que permet a l'anticicl\xc3\xb3 de les A\xc3\xa7ores ocupar aleshores situacions m\xc3\xa9s septentrionals i afectar el territori del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0. L'anticicl\xc3\xb3 de les A\xc3\xa7ores fa d'obstacle per a les borrasques atl\xc3\xa0ntiques (que circulin en direcci\xc3\xb3 oest-nord-est) i d\xc3\xb3na lloc a un temps for\xc3\xa7a sec generalitzat a tota la conca del Mediterrani.._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de l'anticicl\xc3\xb3 de les A\xc3\xa7ores, actuen sobre el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 anticiclons i borrasques diverses: entre els anticiclons, tenim el polar que fa dif\xc3\xadcil que hi arribin les pertorbacions atl\xc3\xa0ntiques i l'anticicl\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmic europeu que es forma a l'hivern i origina temps estable i fred. Per la banda de les borrasques, la d'Isl\xc3\xa0ndia genera inestabilitat; la borrasca continental europea li fa pujar el punt de saturaci\xc3\xb3 cosa que fa dif\xc3\xadcil la condensaci\xc3\xb3 i la pluja, quedant aquesta en la pr\xc3\xa0ctica a c\xc3\xa0rrec de les tempestes convectives; finalment, es pot citar la borrasca del golf de G\xc3\xa8nova que origina vents humits sobre el Mediterrani i a vegades a la tardor est\xc3\xa0 associada a la formaci\xc3\xb3 d'una gota freda amb aiguats molt concentrats al mes d'octubre al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nTaules clim\xc3\xa0tiques de localitats de l'interior\n_START_PARAGRAPH_\nhttp://www.globalbioclimatics.org/data/indexcsp.htm\n_START_SECTION_\nPluges i inundacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl cantant Raimon Pelegero va dir en una ocasi\xc3\xb3 que al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 no sap ploure referint-se a la irregularitat de les precipitacions, la seva concentraci\xc3\xb3 en un per\xc3\xadode relativament curt i al risc d'inundacions. A l'estat espanyol, segons els ge\xc3\xb2legs, el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 \xc3\xa9s la segona autonomia amb risc m\xc3\xa9s alt d'inundacions, precedida per Andalusia i seguida de Catalunya. La superf\xc3\xadcie del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 amb un risc apreciable d'inundaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de 1.300 km\xc2\xb2, amb una poblaci\xc3\xb3 afectada d'unes 350.000 persones. Per exemple, les inundacions del riu X\xc3\xbaquer de 1982 provocaren el despla\xc3\xa7ament de 100.000 persones i p\xc3\xa8rdues econ\xc3\xb2miques de 200.000 milions de pessetes d'aquell any. El nivell de risc d'inundaci\xc3\xb3 no dep\xc3\xa8n nom\xc3\xa9s del clima, sin\xc3\xb3, entre altres factors, tamb\xc3\xa9 del relleu geogr\xc3\xa0fic. Les zones de major risc d'inundaci\xc3\xb3 del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 es considera oficialment que s\xc3\xb3n: la desembocadura de la rambla d'Alcal\xc3\xa0 (al sud de Benicarl\xc3\xb3), el riu Sec de Borriol o rambla de Borriol (que desemboca a Castell\xc3\xb3 de la Plana), La desembocadura del riu Pal\xc3\xa0ncia, barrancs de Carreixet i Palmeret (Horta Nord), inundaci\xc3\xb3 massiva del riu X\xc3\xbaquer, (amb tres subzones), i els barrancs de Juncaret i Orgegia, que van a parar a la platja de l'Albufereta d'Alacant.\n_START_SECTION_\nOrigen de les pluges\n_START_PARAGRAPH_\nLes precipitacions per fronts atl\xc3\xa0ntics porten menys pluges que els fronts d'origen mediterrani, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n precipitacions m\xc3\xa9s regulars i segures. El Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 est\xc3\xa0 a la part est de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i a sotavent dels fronts atl\xc3\xa0ntics, per aix\xc3\xb2 hi arriba relativament poca quantitat de precipitaci\xc3\xb3 d'aquest origen. A l'interior del Pa\xc3\xads valenci\xc3\xa0, les precipitacions per adveccions atl\xc3\xa0ntiques arriben al 40% del total anual, mentre que al litoral nom\xc3\xa9s representen un 15-20%."