b'\n_START_ARTICLE_\nTxantrea\n_START_PARAGRAPH_\nTxantrea (en castell\xc3\xa0 Chantrea) \xc3\xa9s un barri de la ciutat de Pamplona, capital de la Comunitat Foral de Navarra. T\xc3\xa9 una poblaci\xc3\xb3 de 20.785 habitants (cens de 2008). Limita al nord amb Antsoain i Ezkaba, al sud amb el Nucli Antic a l\'oest amb el riu Arga, a l\'est amb la Magdalena i a l\'oest amb Burlada.  Aquest barri \xc3\xa9s conegut pel seu car\xc3\xa0cter popular i reivindicatiu. La paraula "auzolan" (treball de barri, o entre ve\xc3\xafns en basc) hi t\xc3\xa9 molt significat, ja que va ser constru\xc3\xaft amb la m\xc3\xa0 d\'obra dels ve\xc3\xafns. Est\xc3\xa0 situat al nord del nucli antic de Pamplona, entre el riu Arga, que forma diversos meandres donant origen a les hortes d\'Aranzadi i Magdalena, i la faldilla de l\'Ezcaba, abans San Crist\xc3\xb3bal.\n_START_SECTION_\nOrigen del nom\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme Txantrea prov\xc3\xa9 de Xantre, que era la dignitat exercida per un canonge de la catedral que estava c\xc3\xa0rrec de dirigir el cor. Els terrenys on es van edificar el barri van pert\xc3\xa0nyer a la catedral i per aix\xc3\xb2 se li va posar el nom de Txantrea._NEWLINE_Avui dia el nom m\xc3\xa9s generalitzat \xc3\xa9s el nom en basc: *Txantrea. Per si no n\'hi hagu\xc3\xa9s prou, el barri t\xc3\xa9 unes cases caracter\xc3\xadstiques (constru\xc3\xafdes per la gent del barri en l\'\xc3\xa8poca del franquisme). Molts ho denominen com a poble, en comptes de barri, ja que el sentiment que t\xc3\xa9 la gent que viu en l\' \xc3\xa9s m\xc3\xa9s t\xc3\xadpica d\'un poble.\n_START_SECTION_\nLes festes\n_START_PARAGRAPH_\nLes festes del barri comencen a la fi d\'abril i acaben a principis de maig. L\'any 2013 van comen\xc3\xa7ar el dia 30 d\'abril i van acabar el 5 de maig. L\'\xc3\xbaltim dissabte de festes es fa un menjar en "Alemanys", per quadrilles, "calderetes"; i l\'\xc3\xbaltim diumenge, normalment \xc3\xbaltim dia de festes, a la pla\xc3\xa7a de la Txantrea, "paellada"._NEWLINE_El cap de setmana anterior al fet que comencin les festes els txantreanos s\'ajunten per repartir per totes les cases del barri el programa de festes (d\'aquesta manera, recapten diners -la voluntat que cadascun vulgui donar quan rep el programa- per preparar i finan\xc3\xa7ar les festes). Si no, el programa, tamb\xc3\xa9 es pot aconseguir en qualsevol comer\xc3\xa7 del barri -aquest tamb\xc3\xa9 per la voluntat-.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn un context es va produir una forta emigraci\xc3\xb3 (coneguda com a \xc3\xa8xode rural) cap a les zones urbanes, aix\xc3\xb2 implicaria una falta important d\'habitatges, que va portar al llavors Ministeri de l\'Habitatge a adoptar mesures especials. Entre aquestes es trobaria la de proporcionar mitjan\xc3\xa7ant patronats la creaci\xc3\xb3 de zones que esmorte\xc3\xafssin aquesta demanda, aix\xc3\xad com el creixent descontentament social._NEWLINE_El barri de Txantrea va ser constru\xc3\xaft als anys 1950 del segle\xc2\xa0xx pel Patronat Francisco Franco. En la seva primera fase la m\xc3\xa0 d\'obra la van aportar els que despr\xc3\xa9s serien els inquilins i el Patronat va estimar el preu dels habitatges adjudicats en un total de 47.840 pessetes de l\'import de la qual va descomptar la m\xc3\xa0 d\'obra aportada pels treballadors, estimada en 13.840 pessetes segons pressupost de l\'Instituto Nacional de la Vivenda (Institut nacional de l\'Habitaci\xc3\xb3), el que corresponia al 31% de les 44.000 pessetes fixades per aquest organisme. Es va fixar una amortitzaci\xc3\xb3 mensual de 95 pessetes durant 20 anys amb una quota addicional de 3,98 pessetes revisable en previsi\xc3\xb3 de futures variacions per \xc2\xabdiversos conceptes\xc2\xbb._NEWLINE_Els beneficiaris van comen\xc3\xa7ar a prendre possessi\xc3\xb3 del seu habitatge el 18 de juliol de 1952 segons cl\xc3\xa0usules establertes per l\'esmentat patronat. Aquests habitatges disposaven d\'un petit hort i una baixada destinada a galliner._NEWLINE_Aquesta primera fase composta per unes 300 habitatges, tenia uns locals destinats al cap de Joventuts, Llar del Productor, la denominada Casa Bressols o guarderia, a m\xc3\xa9s de farm\xc3\xa0cia, peixateria, carnisseria i altres petites tendes d\'alimentaci\xc3\xb3, merceria, etc. Es va construir la Parr\xc3\xb2quia de San Jos\xc3\xa9 i el seu centre parroquial amb sala de cinema i despatx parroquial, escola de les Mares Salesianes i casa parroquial.\n_START_SECTION_\nCreixement del barri\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'acabar el nucli antic en resposta a la demanda es van ampliar diversos carrers i comen\xc3\xa7arien les obres de les Orvinas i la Cooperativa Santa Teresa, aix\xc3\xad fins a anar aconseguint el barri el seu aspecte actual._NEWLINE_El creixement de poblaci\xc3\xb3 va obligar a construir una nova parr\xc3\xb2quia (Parr\xc3\xb2quia de Santiago). Aquesta parr\xc3\xb2quia va con\xc3\xa8ixer un important impuls en la seva vida social creant, entre diverses activitats, la Coral de Santiago, qui va tenir la seva primera actuaci\xc3\xb3 multitudin\xc3\xa0ria en la process\xc3\xb3 a Sant Ferm\xc3\xadn de 1977, amb la seva famosa "Jota ofrenda a San Ferm\xc3\xadn" i que avui dia malgrat estar dissolta, es reuneix tots els 7 de juliol per cantar al sant._NEWLINE_La pla\xc3\xa7a Ezkaba, sorgida d\'aquestes edificacions, tindr\xc3\xa0 gran rellev\xc3\xa0ncia en la vida social d\'aquest barri. Simult\xc3\xa0niament, es veu la necessitat de crear una nova parr\xc3\xb2quia i, per decret arquebisbal, es crea la nova parr\xc3\xb2quia de San Crist\xc3\xb3bal que es caracteritzaria pel comprom\xc3\xads amb les lluites de la classe obrera i el desig de promoci\xc3\xb3 cultural del barri.\n_START_SECTION_\nOrvinas\n_START_PARAGRAPH_\nLes Orvinas (terme procedent d\'Organitzaci\xc3\xb3 d\'Habitatges de Navarra) van ser construccions d\'edificis que es van fer per petites agrupacions. Cap a l\'any 1968 es veu acabada la 1a agrupaci\xc3\xb3 d\'Orvina. L\'any 1970, en un solar que era ocupat per dues cases de pagesos i el convent de Sant Antonio, es comen\xc3\xa7a a construir la 2a Agrupaci\xc3\xb3 Orvina, amb un estil d\'alts edificis o torres. Aleshores 1.200 fam\xc3\xadlies ja havien comprat els edificis en construcci\xc3\xb3. En 1972 comen\xc3\xa7a a construir-se la 3a Agrupaci\xc3\xb3 Orvina, que es conclou en 1974, amb un estil d\'habitatges similar al de la 2a. Els edificis van ser innovadors perqu\xc3\xa8 van ser constru\xc3\xafts amb una fa\xc3\xa7ana de panells de formig\xc3\xb3 prefabricat amb c\xc3\xa0mera i a\xc3\xafllament de poliuret\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nTransici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1974 l\'Ajuntament va aprovar el Pla d\'Alemanys per a la construcci\xc3\xb3 de 1.170 habitatges, que no reunia les m\xc3\xadnimes condicions de respecte a l\'entorn i equipament social. Va tenir variades versions com una exposici\xc3\xb3, assemblea, recollida de signatures, festes reivindicatives. Es va retardar fins a la seva final aprovaci\xc3\xb3 en 1994._NEWLINE_Amb la mort recent de Franco i en un panorama sociopol\xc3\xadtic incert i un moviment obrer en auge, les reivindicacions giraven entorn de demandes ve\xc3\xafnals, a protestes laborals i tamb\xc3\xa9 a reivindicacions pol\xc3\xadtiques. Va ser en aquesta \xc3\xa8poca quan van tenir un important paper les Associacions de Ve\xc3\xafns._NEWLINE_Les Associacions de Ve\xc3\xafns van sorgir en la d\xc3\xa8cada de 1970 i actuaven en la clandestinitat. Estaven formats per membres de diferents partits i associacions d\'esquerra i la seva activitat girava en els problemes socials i laborals de l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_En 1975 es constitueix l\'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns Txantrea, que va haver de superar nombrosos obstacles fins a aconseguir la seva legalitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_Les Associacions de Ve\xc3\xafns es van estendre per tots els barris de Pamplona i van comen\xc3\xa7ar a coordinar-se entre si. A mitjan d\xc3\xa8cada de 1980, sorgeix l\'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns Ezkaba, malgrat que ja feia anys que l\'Associaci\xc3\xb3 de Pares Garc\xc3\xada Galdeano assumia la dinamitzaci\xc3\xb3 social d\'Orvina.\n_START_SECTION_\nUn barri "conflictiu"\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la d\xc3\xa8cada de 1980 els conflictes pol\xc3\xadtics existents van portar al barri a ser considerat barri conflictiu. Eren habituals les manifestacions, els enfrontaments amb la policia, les barricades, les detencions i empresonaments. Per aix\xc3\xb2, el grup de rock Barricada va dedicar al barri una can\xc3\xa7\xc3\xb3 titulada "Barrio Conflictivo"._NEWLINE_Des dels seus primers anys de vida fins a l\'actualitat, la Txantrea ha existit una gran activitat social i cultural, un treball de desenes de col\xc2\xb7lectius i ve\xc3\xafns que han anat construint el barri que existeix avui dia.'