b'\n_START_ARTICLE_\nAntest\xc3\xa8ria\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Antest\xc3\xa8ria procedeix de la paraula \xe1\xbc\x84\xce\xbd\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82, que est\xc3\xa0  relacionada amb els conceptes de \xc2\xabflor, floraci\xc3\xb3, creixement de les plantes\xc2\xbb. A. W. Verrall va explicar el nom dient que era la festivitat de la "revocaci\xc3\xb3" i que tenia relaci\xc3\xb3 amb el terme \xe1\xbc\x80\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb8\xce\xad\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb1\xce\xb9 (anathessasthai, \xc2\xabfer preg\xc3\xa0ria pel retorn\xc2\xbb) per la creen\xc3\xa7a que es podia invocar la pres\xc3\xa8ncia dels morts en el m\xc3\xb3n dels vius. Aquesta definici\xc3\xb3 podria haver sorgit per la comparaci\xc3\xb3 amb la festa de l\'obertura del mundus que feien els romans. Segons Jane Ellen Harrison l\'Antest\xc3\xa8ria va ser en un principi una festivitat adre\xc3\xa7ada a "totes les \xc3\xa0nimes", amb l\'objectiu de congraciar-se amb els esperits dels ancestres. Per aquesta autora la Pithoigia era la festivitat de l\'obertura de les tombes, ja que \xcf\x80\xce\xaf\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 (pithos) era la paraula amb qu\xc3\xa8 es referien a una mena d\'urna allargada que feien servir per enterraments. El Kho\xc3\xabs era el dia de les libacions (derivat de: \xcf\x87\xce\xbf\xce\xb1\xce\xaf, xoai) i el Khytroi era el dia dels clots per fer enterraments (derivat de \xcf\x87\xcf\x8d\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb9,xytrai, \xc2\xabrecipients\xc2\xbb). Acad\xc3\xa8mics posteriors, com ara Eleanor Rohde i Martin P. Nilsson han relacionat Khytroi amb el significat \xc2\xabenvasos per l\'aigua\xc2\xbb i l\'han connectat amb la cerim\xc3\xb2nia de la Hydrophoria, un ritual de libacions amb aigua del qual es diu que servia per a propiciar els difunts que havien mort en el diluvi en qu\xc3\xa8 Deucali\xc3\xb3 es va salvar._NEWLINE_El mes Antesterion es deia aix\xc3\xad per aquesta festa i no a la inversa. El nom d\'aquest m\xc3\xa9s est\xc3\xa0 tant al calendari \xc3\xa0tic com al de J\xc3\xb2nia. Es creia que a l\'antiguitat aquesta festa va precedir la colonitzaci\xc3\xb3 j\xc3\xb2nica, sent la forma m\xc3\xa9s antiga dels rituals anomenats Misteris d\'Eleusis. Un element arcaic era l\'elecci\xc3\xb3 del rei (\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82, basileus). Durant la festa la consort del rei (basilinna) era lliurada a la divinitat en un matrimoni m\xc3\xadstic (hieros gamos), el qual se celebrava al Boukolion (\xce\x92\xce\xbf\xcf\x85\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd) dins l\'\xc3\xa0gora. El que aix\xc3\xb2 implicava i fins a quin punt la uni\xc3\xb3 era f\xc3\xadsica, s\xc3\xb3n encara avui mat\xc3\xa8ria de discussi\xc3\xb3. Walter Burkert ha interpretat aquesta cerim\xc3\xb2nia com una representaci\xc3\xb3 del mite segons el qual el fundador de l\'\xc3\x80tica, Teseu va lliurar Ariadna a Dion\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nPithoigia\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer dia de la festa, anomenat \xce\xa0\xce\xb9\xce\xb8\xce\xbf\xce\xaf\xce\xb3\xce\xb9\xce\xb1 (Pithoigia, \xc2\xabobertura de les b\xc3\xb3tes\xc2\xbb derivat del verb \xce\xbf\xe1\xbc\xb4\xce\xb3\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd \xc2\xabobrir\xc2\xbb), s\'oferien libacions al d\xc3\xa9u Dion\xc3\xads amb el vi de les b\xc3\xb3tes acabades d\'encetar. Tots els membres d\'una casa, fins i tot els esclaus, participaven en la celebraci\xc3\xb3. Les habitacions i els recipients per beure eren adornats amb flors, aix\xc3\xad com es guarnia als nens de m\xc3\xa9s de tres anys.\n_START_SECTION_\nKho\xc3\xabs\n_START_PARAGRAPH_\nEl segon dia es deia \xce\xa7\xce\xbf\xce\xb1\xce\xaf (kho\xc3\xabs, \xc2\xablibacions\xc2\xbb) i era un dia per expressar alegria. La gent es vestia de forma divertida, alguns es disfressaven de personatges mitol\xc3\xb2gics relacionats amb Dion\xc3\xads i passaven a visitar els seus amics o familiars. S\'organitzaven concursos de beure, per exemple el guanyador podia ser aquell qui buidava m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament el seu got de vi bevent-se\'l o el primer a beure\'s tres litres. Altres feien les libacions pels difunts, aix\xc3\xb2 vol dir que deixaven anar un raig de vi sobre les tombes dels parents. Tamb\xc3\xa9 es feia un ritu de tipus estatal al santuari de  Dion\xc3\xads Limnaios  (\xc2\xabDion\xc3\xads dels pantans\xc2\xbb), un lloc que romania tancat la resta de l\'any. La basilissa ( \xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xaf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb1, o tamb\xc3\xa9 basilinna \xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xaf\xce\xbd\xce\xbd\xce\xb1), protagonitzava una cerim\xc3\xb2nia de matrimoni amb el d\xc3\xa9u del vi, en la qual era solemnement assistida per catorze matrones atenenques anomenades gerarai, triades pel basileus, les quals feien jurament de mantenir en secret el que passava durant la cerim\xc3\xb2nia. R Seaford ha fet notar que el fet d\'usar la paraula basilissa en aquesta cerim\xc3\xb2nia \xc3\xa9s senyal que l\'origen del ritu es remunta als temps anteriors al fet que Atenes fos una democr\xc3\xa0cia._NEWLINE_Els dies en qu\xc3\xa8 se celebraven la Pithoigia i la Kho\xc3\xabs tenien car\xc3\xa0cter de \xe1\xbc\x80\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x86\xcf\x81\xce\xac\xce\xb4\xce\xb5\xcf\x82 (apophrades \xc2\xabdies inapropiats\xc2\xbb o \xc2\xabdies contraris als d\xc3\xa9us\xc2\xbb), en la cultura romana l\'equivalent seria els dies nefastus i tamb\xc3\xa9 \xce\xbc\xce\xb9\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb1\xce\xaf (miapai, \xc2\xabimpurs\xc2\xbb), perqu\xc3\xa8 era quan els esperits dels morts sortien del m\xc3\xb3n subterrani i es passejaven entre els vius. Segons narra Foci, la gent mastegava fulles de fr\xc3\xa0ngula i empastifaven les portes amb quitr\xc3\xa0  per protegir-se del mal que podien portar els esperits. Per\xc3\xb2 en el fons el car\xc3\xa0cter festiu de les cerim\xc3\xb2nies era el que predominava.\n_START_SECTION_\nKhytroi\n_START_PARAGRAPH_\nEl tercer dia s\'anomenava Khytroi (paraula derivada de \xcf\x87\xcf\x8d\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82, \xc2\xabrecipient\xc2\xbb, per tant, \xc2\xabla festa dels recipients\xc2\xbb), dedicada als morts. Es portava una olla amb farina de civada (en grec \xcf\x80\xce\xb1\xce\xb3\xce\xba\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x80\xce\xaf\xce\xb1) en ofrena a Hermes Chthonios, Hermes en la seva funci\xc3\xb3 de d\xc3\xa9u de l\'inframon. La cerim\xc3\xb2nia de les hydrophoria consistia a oferir als difunts libacions d\'aigua regant les seves tombes i invitant-los a tornar al m\xc3\xb3n dels morts._NEWLINE_Finalment es feia una mena de representaci\xc3\xb3 teatral improvisada i acabaven amb la f\xc3\xb3rmula. "Marxeu, k\xc3\xa8res, les antest\xc3\xa8ries s\'han acabat".\n_START_SECTION_\nInterpretaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl sentit d\'Antest\xc3\xa8ria com a festa de les flors \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil d\'interpretar, ja que les flors no tenien lloc en aquesta celebraci\xc3\xb3. Segons Henri Jeanmaire, eren els difunts els aut\xc3\xa8ntics protagonistes. Jean Haudry li ha donat a anthos un significat d\'\xc2\xabobscuritat\xc2\xbb  i aix\xc3\xad es podria interpretar la festa com una celebraci\xc3\xb3 del trasp\xc3\xa0s de la foscor del m\xc3\xb3n dels morts cap a la dels vius o la transici\xc3\xb3 de la foscor hivernal cap a la claror de la primavera. Cal tenir en compte que el mes anomenat Antisterion coincidiria amb unes dades a l\'actual calendari que estarien entre finals de febrer i comen\xc3\xa7aments de mar\xc3\xa7._NEWLINE_Per la mateixa interpretaci\xc3\xb3 de l\'Antest\xc3\xa8ria com a celebraci\xc3\xb3 de trasp\xc3\xa0s i creixement o transformaci\xc3\xb3, t\xc3\xa9 sentit la tradici\xc3\xb3 de regalar als nois una petita gerra per a beure vi anomenada khous. Aquest regal simbolitzava el pas de nen a home, si m\xc3\xa9s no a nivell moral, ja que a partir de llavors se\'l permetia comen\xc3\xa7ar a beure vi com un adult. Els nens entre tres i quatre anys tamb\xc3\xa9 rebien un khous que estava decorat amb imatges de nens jugant, per\xc3\xb2 la difer\xc3\xa8ncia entre el regal del m\xc3\xa9s petits i el dels nois m\xc3\xa9s grans era que en el cas dels menuts nom\xc3\xa9s servia per fer un tast simb\xc3\xb2lic. Aquestes gerres s\'han trobat en sepulcres de nens que havien mort a prematura edat.\n_START_SECTION_\nConcurs\n_START_PARAGRAPH_\nLes Antest\xc3\xa8ries van donar donar lloc a un concurs teatral destinats a premiar actors. Plutarc atribueix la seva creaci\xc3\xb3 a l\'orador Licurg (segle IV aC). El guanyador de l\'\xc3\xa0mbit rural tenia dret a participar en un altre concurs, el de la Dion\xc3\xadsia urbana. El lloc del concurs probablement era al Teatre de Dion\xc3\xads._NEWLINE_Segons Fil\xc3\xb2strat, les Antesteries eren tamb\xc3\xa9 l\'ocasi\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 es feien, si m\xc3\xa9s no en temps d\'Apol\xc2\xb7loni de Tiana (finals de segle I aC), danses lascives acompanyades amb el so de l\'aulos i d\'una lectura de l\'epopeia \xc3\xb2rfica.'