b"\n_START_ARTICLE_\nTennis\n_START_SECTION_\nRegles de joc\n_START_PARAGRAPH_\n-Abans de comen\xc3\xa7ar a pilotejar es fa un sorteig on els dos jugadors s\xe2\x80\x99apropen a la xarxa i el jutge de cadira llen\xc3\xa7a una moneda. Aleshores el jugador que escull la cara de la moneda sortida a l'atzar, pot triar si ser el servidor o el restador._NEWLINE_-Un partit de tennis comen\xc3\xa7a amb la sacada d'un dels jugadors que ha de colpejar la pilota de tal manera que reboti dins del quadre diagonal al del costat del qual treu; \xc3\xa9s a dir, el jugador sempre ha de servir (treure) de forma creuada._NEWLINE_-Per cada punt el jugador que treu t\xc3\xa9 dues oportunitats; si falla la primera, t\xc3\xa9 una altra m\xc3\xa9s, almenys que al primer intent la pilota toqui la malla i despr\xc3\xa9s caigui en el quadrat que li toca, en aquest cas el jugador repeteix aquest servei. Si al segon servei tamb\xc3\xa9 comet una falta, es produeix una doble falta, i el restador guanya el punt._NEWLINE_-Despr\xc3\xa9s de la sacada els dos jugadors hauran de passar alternativament la bola d'un camp a l'altre a la recerca que el seu rival no pugui tornar abans que reboti dues vegades; si passa aix\xc3\xb2 s'aconseguir\xc3\xa0 un punt._NEWLINE_-Guanyant 4 punts s'aconsegueix un joc, i guanyant 6 jocs s'aconsegueix un set._NEWLINE_-El partit es divideix en 2 sets (m\xc3\xa0xim de 3) en els tornejos de l'ATP World Tour, i en 3, m\xc3\xa0xim de 5 en els tornejos de Grand Slam.\n_START_SECTION_\nPista\n_START_PARAGRAPH_\nEl tennis es juga a una pista rectangular. Les seves mides exactes estan definides segons el sistema anglosax\xc3\xb3 de mesures i varien segons si es juga individualment o per parelles. Per a partits individuals mesura 78 peus (23,77 metres) de llargada i 27 peus (8,23\xc2\xa0metres) d'amplada. Per a partits de dobles, la llargada \xc3\xa9s la mateixa, encara que l'amplada \xc3\xa9s de 36 peus (10,97\xc2\xa0metres)._NEWLINE_Una xarxa divideix la pista en dues meitats, separant cada oponent a un costat. L'al\xc3\xa7ada de la xarxa als pals \xc3\xa9s de 3 peus i 6 polzades (1,07\xc2\xa0metres), i al centre de la pista \xc3\xa9s de 3 peus (0,914\xc2\xa0metres). A cada costat de la xarxa hi ha dos rectangles id\xc3\xa8ntics anomenats quadres de servei que mesuren 21 peus (6,40\xc2\xa0metres) de llarg i 13,5 peus (4,11\xc2\xa0metres) d'ample, que serveixen per a determinar si un servei \xc3\xa9s v\xc3\xa0lid o no._NEWLINE_La pista moderna de tennis va ser dissenyada per Walter Clopton Wingfield que el 1873 va patentar una pista molt similar a l'actual. La pista va ser modificada el 1875 a la pista que existeix avui, amb marques similars a les de la versi\xc3\xb3 de Wingfield per\xc3\xb2 canviant la forma de rellotge de sol original a una pista rectangular.\n_START_SECTION_\nPunts\n_START_PARAGRAPH_\nEls jugadors (o parelles) comencen separats per la xarxa. Un jugador \xc3\xa9s designat el servidor, i el jugador rival, o un de la parella rival, \xc3\xa9s el restador. El servei s'alterna entre les dues meitats de la pista. Per a cada punt, el servei comen\xc3\xa7a darrere de la l\xc3\xadnia m\xc3\xa9s allunyada de la xarxa, entre la marca central i la l\xc3\xadnia lateral. El restador pot comen\xc3\xa7ar a qualsevol lloc al seu costat de la xarxa._NEWLINE_A un servei legal, la pilota ha de passar per sobre la xarxa (sense tocar-la) i caure sobre el rectangle de servei diagonalment oposat. Si la pilota toca la xarxa per\xc3\xb2 cau al quadre de servei, ser\xc3\xa0 let o servei de xarxa, que significa servei nul, i el servidor haur\xc3\xa0 de repetir el servei. El jugador pot servir tantes vegades com serveis de xarxa a un punt i mai seran tractats com a falta. Una falta \xc3\xa9s un servei que surt fora del quadre de servei o que no passa sobre la xarxa. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s falta quan el jugador trepitja la l\xc3\xadnia de fons o m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la marca central de la l\xc3\xadnia abans que la pilota caigui. Si al segon servei tamb\xc3\xa9 comet una falta, es produeix una doble falta, i el restador guanya el punt. Si al segon servei no es comet cap falta, \xc3\xa9s considerat servei legal._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un servei legal comen\xc3\xa7a un piloteig, on cada jugador (o parelles) intercanvien llan\xc3\xa7aments sobre la xarxa. Una restada legal consisteix en el fet que el restador colpegi la pilota exactament un cop abans que la pilota hagi botat dues vegades. La pilota llavors ha de tornar a passar sobre la xarxa i botar a l'altra meitat de la pista. El jugador que no aconsegueixi retornar legalment la pilota perd el punt.\n_START_SECTION_\nPuntuaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUn partit de tennis est\xc3\xa0 format per sets, el guanyador del partit ser\xc3\xa0 qui aconsegueixi un nombre predeterminat de sets. Cada set est\xc3\xa0 integrat per jocs. A cada joc hi ha un servidor, que es va alternant. Aquests jocs estan formats alhora per punts._NEWLINE_El primer a guanyar quatre punts amb una difer\xc3\xa8ncia m\xc3\xadnima de dos punts respecte al seu oponent \xc3\xa9s el guanyador del joc. Si es don\xc3\xa9s el cas en qu\xc3\xa8 cap dels jugadors o parelles tingui un avantatge de dos punts en arribar a quatre, guanyar el joc el primer que aconsegueixi una difer\xc3\xa8ncia de dos punts. El recompte dels punts es fa d'una manera peculiar: quan un jugador guanya el seu primer punt, el resultat momentani \xc3\xa9s de 15, quan guanya dos punts, 30 i quan guanyar tres punts, 40. Si els dos jugadors estan empatats a 40, es diu que hi ha  deuce o iguals. El primer jugador o parella que guanyi un punt despr\xc3\xa9s del deuce, aconsegueix un avantatge, si tamb\xc3\xa9 guanya el seg\xc3\xbcent punt, aconsegueix el joc. Si no aconsegu\xc3\xads el seg\xc3\xbcent punt, tornaria a haver deuce fins a aconseguir una difer\xc3\xa8ncia de dos punts._NEWLINE_El jugador que guanya sis jocs, amb una difer\xc3\xa8ncia de dos, aconsegueix la vict\xc3\xb2ria al set. Si es d\xc3\xb3na que un jugador arriba al sis\xc3\xa8 joc, per\xc3\xb2 amb una difer\xc3\xa8ncia d'un punt (6-5) s'haur\xc3\xa0 de continuar fins a aconseguir una difer\xc3\xa8ncia de dos. Si el reglament del torneig aix\xc3\xad ho estableix, en arribar al 6-6 es jugar\xc3\xa0 un tie-break, on el resultat del set es juga mitjan\xc3\xa7ant punts fins que alg\xc3\xba arriba a set, amb difer\xc3\xa8ncia de dos. Si s'arriba al set\xc3\xa8 punt, per\xc3\xb2 sense difer\xc3\xa8ncia de dos (7-6), s'haur\xc3\xa0 de continuar jugant fins que un dels jugadors aconsegueixi una difer\xc3\xa8ncia de dos punts. El guanyador del tie-break tamb\xc3\xa9 aconsegueix el set. Actualment gaireb\xc3\xa9 a totes les competicions existeixen tie-breaks, excepte als sets finals de l'Open d'Austr\xc3\xa0lia, Roland Garros, Wimbledon, US Open, la Copa Davis, la Copa Federaci\xc3\xb3 i als Jocs Ol\xc3\xadmpics.\n_START_SECTION_\nServei\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el bra\xc3\xa7\xc2\xa0\xc2\xabinh\xc3\xa0bil\xc2\xbb\xc2\xa0es llen\xc3\xa7a la pilota cap amunt (depenent del tipus de servei que es vulgui efectuar es llen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 en diferents direccions). Els\xc2\xa0genolls es flexionen per agafar impuls, amb el bra\xc3\xa7 que agafa la raqueta. Es flexiona suaument cap amunt\xc2\xa0i amb les cordes de la raqueta mirant\xc2\xa0cap a l'altre camp es colpeja la pilota.\n_START_SECTION_\nDrive\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un cop\xc2\xa0en el qual\xc2\xa0s\xe2\x80\x99ha d\xe2\x80\x99estar perfilat a la pilota depenent\xc2\xa0de la m\xc3\xa0 amb qu\xc3\xa8 juga el tennista. S\xe2\x80\x99han de flexionar els genolls per agafar impuls i baixar l'espatlla per apuntar cap a la\xc2\xa0xarxa. El bra\xc3\xa7 passa d\xe2\x80\x99estar flexionat a estar totalment estirat. Molt important tocar la pilota davant i\xc2\xa0acabar\xc2\xa0el cop a l'espatlla esquerra\xc2\xa0pels\xc2\xa0destres i l'espatlla dreta pels esquerrans.\n_START_SECTION_\nRev\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el cop oposat al\xc2\xa0drive. El rev\xc3\xa9s es pot efectuar amb una m\xc3\xa0 o amb dues. Si \xc3\xa9s amb una m\xc3\xa0, el cos ha d'estar m\xc3\xa9s arquejat i ajudar-se de la\xc2\xa0 pelvis\xc2\xa0per fer m\xc3\xa9s impuls. En cas\xc2\xa0de a\xc2\xa0dues\xc2\xa0mans\xc2\xa0s'agafa el\xc2\xa0m\xc3\xa0nec\xc2\xa0amb les\xc2\xa0dues\xc2\xa0mans, la cama oposada es creua, els genolls es flexionen i el bra\xc3\xa7 passa d'estar flexionat a estar totalment estirat despr\xc3\xa9s del cop. \xc3\x89s important acabar el cop a l'espatlla.\n_START_SECTION_\nVolea\n_START_PARAGRAPH_\nAquest cop es realitza abans que la pilota boti. \xc3\x89s un cop que conv\xc3\xa9 ser realitzat amb velocitat. El cop es realitza portant endavant el peu oposat al costat on es\xc2\xa0va\xc2\xa0a impactar la pilota, de manera que la raqueta pugui fer un breu moviment cap enrere per impactar la pilota endavant i de dalt a baix, aprofitant la for\xc3\xa7a de la mateixa pilota.\n_START_SECTION_\nSmash\n_START_PARAGRAPH_\nEl cop es prepara portant la raqueta cap enrere i posant-la darrere del clatell, mentre la m\xc3\xa0 lliure apunta a dalt cap a la pilota. En el moment de l'impacte, el peu del darrere passa cap endavant, al mateix temps que la raqueta surt de darrere, el cos es troba en un moviment similar al del servei. Al moment d'impactar la pilota, el canell s'ha de flexionar cap avall, acabant el cop de manera similar al servei.\n_START_SECTION_\nSuperf\xc3\xadcies\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha quatre tipus b\xc3\xa0sics de superf\xc3\xadcie en les quals es juga al tennis: gespa, terra batuda, pista dura i pista de moqueta. Cadascuna d'aquestes superf\xc3\xadcies t\xc3\xa9 caracter\xc3\xadstiques diferents, les quals condicionen el joc. El m\xc3\xa9s important d'aquestes \xc3\xa9s la forma en qu\xc3\xa8 bota la pilota en cada una d'elles:_NEWLINE_Les pistes anomenades lentes s\xc3\xb3n aquelles en qu\xc3\xa8 la pilota t\xc3\xa9 un bot m\xc3\xa9s alt i m\xc3\xa9s lent, i aix\xc3\xb2 comporta que tarda m\xc3\xa9s temps a impactar a terra per segona vegada. Normalment els punts jugats sobre aquesta superf\xc3\xadcie s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s llargs que en les altres. Les pistes denominades r\xc3\xa0pides s\xc3\xb3n aquelles en qu\xc3\xa8 passa tot el contrari, bots m\xc3\xa9s baixos i r\xc3\xa0pids i, per tant, punts m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pids. La terra batuda \xc3\xa9s la superf\xc3\xadcie m\xc3\xa9s lenta, mentre que la d'herba \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida.\n_START_SECTION_\nGespa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una de les m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pides, t\xc3\xa9 la principal caracter\xc3\xadstica en el bot de la pilota, que en comptes de rebotar, rellisca i surt m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida i de forma irregular per les difer\xc3\xa8ncies entre la gespa i el terra. \xc3\x89s ideal per a grans servidors i jugadors d'atac com Ivani\xc5\xa1evi\xc4\x87, Sampras, Rafter, Federer i Roddick. El torneig m\xc3\xa9s important sobre aquesta superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s el Torneig de Wimbledon.\n_START_SECTION_\nTerra batuda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s la m\xc3\xa9s lenta, la pilota bota i surt amb la mateixa velocitat. Es juga molt m\xc3\xa9s des del fons de la pista, en haver-hi m\xc3\xa9s temps per a preparar els llan\xc3\xa7aments. Tradicionalment els jugadors m\xc3\xa9s destacats sobre aquesta superf\xc3\xadcie han estat els argentins i els espanyols, com \xc3\xa9s l'exemple de Rafael Nadal. El torneig m\xc3\xa9s important sobre aquesta superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s el Torneig de Roland Garros.\n_START_SECTION_\nPista dura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una de les m\xc3\xa9s equilibrades i regulars, el bot sempre \xc3\xa9s regular, m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid que a la terra batuda, per\xc3\xb2 no tant com a la gespa. La velocitat dep\xc3\xa8n de la pintura emprada sobre la pista i de la composici\xc3\xb3 d'aquesta. Hi destaquen els jugadors d'atac i servidors com Andy Roddick, Marat Safin i Roger Federer. Els Grand Slams d'Austr\xc3\xa0lia i Estats Units utilitzen aquesta superf\xc3\xadcie, encara que la d'Austr\xc3\xa0lia \xc3\xa9s m\xc3\xa9s lenta que la dels Estats Units.\n_START_SECTION_\nPista de moqueta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una pista amb el paviment cobert d'una moqueta molt prima, fet que afavoreix el joc molt r\xc3\xa0pid, amb caracter\xc3\xadstiques similars al ciment. Hi destaquen els jugadors d'atac, servei o volea com Sampras, Federer i Roddick.\n_START_SECTION_\nJutge de cadira\n_START_PARAGRAPH_\nA la majoria dels partits professionals i a algunes competicions amateurs, hi ha un jutge de cadira o \xc3\xa0rbitre que se situa a una cadira elevada a un costat de la pista. El jutge pot estar assistit per jutges de l\xc3\xadnia, que tenen, com a funci\xc3\xb3 principal, controlar si la pilota ha botat dins o fora dels l\xc3\xadmits de la l\xc3\xadnia de qu\xc3\xa8 estan encarregats; i pel jutge de falta de peu, situat al costat de la pista oposat al del jutge de l\xc3\xadnia de fons, que t\xc3\xa9 la funci\xc3\xb3 d'anunciar les faltes de peu. Tamb\xc3\xa9 pot tenir un jutge de xarxa que s'encarrega de controlar que la pilota de servei no toqui la vora superior de la xarxa. A alguns tornejos, els jugadors estan facultats per demanar un nombre limitat de repeticions de la jugada, que s'aconsegueixen mitjan\xc3\xa7ant l'anomenat ull de falc\xc3\xb3, consistent en un joc de c\xc3\xa0meres i un programa inform\xc3\xa0tic, que amb un marge d'error de nom\xc3\xa9s cinc mil\xc2\xb7l\xc3\xadmetres, reprodueix la traject\xc3\xb2ria i el bot exacte de la pilota.\n_START_SECTION_\nTorneigs\n_START_PARAGRAPH_\nEls torneigs de tennis sovint s\xc3\xb3n organitzats per sexe i nombre de jugadors. Generalment, els torneigs poden ser d'individuals masculins, individuals femenins i dobles, on una parella juga a cada costat de la xarxa. Els torneigs poden estar organitzats per a grups d'edat espec\xc3\xadfics amb un l\xc3\xadmit d'edat, superior per als joves i inferior per als jugadors s\xc3\xa8niors. Hi ha tamb\xc3\xa9 torneigs per a jugadors amb discapacitat, com el tennis sobre cadira de rodes o tennis per a sords."