b"\n_START_ARTICLE_\nBatalla de Bibracte\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nOrget\xc3\xb2rix, tot i su\xc3\xafcidar-se en ser jutjat per tra\xc3\xafci\xc3\xb3, va conv\xc3\xa8ncer els helvecis d'emigrar, aliant-se als al\xc2\xb7l\xc3\xb2broges i respectant als poderosos s\xc3\xa8quans i hedus. El 58 aC, els helvecis van incendiar les seves ciutats i llogarets i tot el que no es van poder emportar, i van sortir del pa\xc3\xads amb els r\xc3\xa0uracs, tulinges, latobriges i un grup de bois, avan\xc3\xa7ant cap al sud-oest, es volien dirigir al pa\xc3\xads dels santons a la Garona, travessant el Roine a la regi\xc3\xb3 de Ginebra a trav\xc3\xa9s del pa\xc3\xads dels al\xc2\xb7l\xc3\xb2broges. _NEWLINE_Els helvecis van demanar pas lliure per la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Narbonesa per\xc3\xb2 Juli C\xc3\xa8sar va negar el perm\xc3\xads i va construir una muralla al sud del Roina d'uns 30 km de llarg i uns 5 metres d'altura i aquestos no van tardar a intentar creuar la muralla constru\xc3\xafda a corre-cuita per C\xc3\xa8sar; van travessar el riu amb barques i armadies, i van atacar la muralla de vegades de dia i altres de nit, per\xc3\xb2 sempre foren rebutjats. Aix\xc3\xad que els helvecis van haver de buscar un altre cam\xc3\xad. La segona via passava pels pa\xc3\xads dels s\xc3\xa8quans, era un estret pas entre la serralada del Jura i el Roine. Amb la mediaci\xc3\xb3 del pr\xc3\xadncep edu Dumnorix el perm\xc3\xads els fou acordat pels s\xc3\xa8quans. _NEWLINE_C\xc3\xa8sar va deixar encarregat de la vigil\xc3\xa0ncia del mur a Tit Labi\xc3\xa8 i va anar al nord d'It\xc3\xa0lia a buscar tropes de refor\xc3\xa7, reclutant dues legions, i en va portar tres legions m\xc3\xa9s dels seus quarters d'hivern a Aquileia, i amb aquestes forces va passar els Alps pel pa\xc3\xads dels voconcis, va creuar l'Isara entrant al territori dels al\xc2\xb7l\xc3\xb2broges on va creuar el Roine cap al pa\xc3\xads dels segusiaves, la capital dels quals era Lugdunum i tenien una part del seu territori a l'angle entre l'Arar i el Roine. Els helvecis creuaven l'Arar amb barques i quan tres quarts ja havien creuat, els tigurins, la quarta part que restava caigu\xc3\xa9 en la batalla de l'Arar i els que es van escapar es van amagar al bosc. El cap dels tigurins, Divic\xc3\xb3, vencedor de la batalla de Burdigala, va oferir acceptar les terres que C\xc3\xa8sar els assign\xc3\xa9s a canvi de la pau, per\xc3\xb2 C\xc3\xa8sar va exigir ostatges i que es satisfessin les peticions d'hedus i al\xc2\xb7l\xc3\xb2broges. Divic\xc3\xb3, en considerar-les injustes, va rebutjar les sol\xc2\xb7licituds i la marxa dels helvecis va continuar cap al nord uns altres 14 dies.\n_START_SECTION_\nLa batalla\n_START_PARAGRAPH_\nJuli C\xc3\xa8sar va mirar d'alentir la marxa de l'enemic enviant 4.000 genets sobre ells, fonamentalment eduans comandats per Dumnorix, que foren derrotats per la rereguarda dels helvecis, d'uns 500 genets, degut a la poca voluntat dels gals a combatre per les relacions amistoses de Dumnorix amb els helvecis._NEWLINE_C\xc3\xa8sar es va disposar a atacar a la resta dels helvecis, atrapant-los a poca dist\xc3\xa0ncia de Bibracte, i quan fou informat pel comandant de la cavalleria Luci Emili que els helvecis atacaven la rereguarda, va enviar la cavalleria per retardar l'atac mentre pujava un tur\xc3\xb3 i plantava la Legi\xc3\xb3 VII Claudia, la Legi\xc3\xb3 VIII Augusta, la Legi\xc3\xb3 IX Hispana i la Legi\xc3\xb3 X Gemina prop de la part inferior del vessant i la Legi\xc3\xb3 XI Claudia, la Legi\xc3\xb3 XII Fulminata i els auxiliars al cim amb el tren d'equipatge._NEWLINE_Els helvecis despr\xc3\xa9s d'haver foragitat la cavalleria romana i haver assegurat el seu tren d'equipatge, a migdia van atacar als romans, que van rebutjar l'assalt helveci mitjan\xc3\xa7ant l'\xc3\xbas del pilum al voltant de 10 a 15 metres i despr\xc3\xa9s van passar a l'ofensiva empenyent als helvecis mil passos enrere cap al tur\xc3\xb3 on havien assegurat el tren d'equipatge, perseguint a la plana i entre els turons, moment en qu\xc3\xa8 uns quinze mil bois i tulinges van arribar per un flanc, i per evitar ser encerclats, els romans van dirigir la tercera contra els nous assaltants, mantenint la primera i segona l\xc3\xadnies contra els helvecis. La batalla va durar fins a la caiguda de la nit i va durar diverses hores en la nit fins que els romans finalment va prendre bagatge dels helvecis i foren massacrats sense pietat.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nUna filla i un fill d'Orgetorix foren fets presoners; de tres-cents mil helvecis que havien iniciat la marxa nom\xc3\xa9s cent trenta mil van sobreviure i es van poder escapar cap al pa\xc3\xads dels lingons; C\xc3\xa8sar de moment no els va seguir i es va ocupar dels ferits i dels molts presoners que havia fet, per\xc3\xb2 va enviar un missatge als lingons, amena\xc3\xa7ant-los en cas d'assistir als seus enemics, i despr\xc3\xa9s es va posar en marxa al seu darrere tres dies despr\xc3\xa9s; una delegaci\xc3\xb3 dels helvecis se li va presentar i li va demanar pietat; C\xc3\xa8sar els va dir que s'haurien d'esperar on eren i esperar que ells arrib\xc3\xa9s; quant va arribar va demanar les seves armes, ostatges, i l'entrega dels esclaus que s'havien emportat o se'ls havien unit; a la nit sis mil verbigens es van escapar direcci\xc3\xb3 al Rin cap a Germ\xc3\xa0nia, per\xc3\xb2 C\xc3\xa8sar va ordenar al poble que dominava el territori on eren de retornar-los; sis mil homes sense armes foren retornats i sense assist\xc3\xa8ncia probablement van morir de gana. _NEWLINE_Molts helvecis foren massacrats per ordre de C\xc3\xa8sar; nom\xc3\xa9s un cent deu mil helvecis i aliats van poder tornar a les seves terres i se'ls va ordenar reconstruir les seves llars, i C\xc3\xa8sar va ordenar als al\xc2\xb7l\xc3\xb2broges d'ajudar-los amb gra fins a la primera collita doncs no volia que l'antic territori dels helvecis qued\xc3\xa9s sense ocupants doncs temia que fos ocupat per grups germ\xc3\xa0nics. A les tauletes dels helvecis trobades al seu camp, escrites en car\xc3\xa0cters grecs, s'havia registrat el nombre total d'homes que podien portar armes i que havien deixat les seves llars, un registres de nens, vells i dones; aquests tauletes donaven 36.000 tulinges, 1.400 latobriges, 23.000 rauracs, 32.000 bois, i 263.000 helvecis, \xc3\xa9s a dir en total 368.000 persones de les quals 92.000 eren guerrers."