b"\n_START_ARTICLE_\nJaume de Co\xc3\xafmbra i d'Urgell\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens familiars\n_START_PARAGRAPH_\nJaume d'Avis fou fill del duc de Co\xc3\xafmbra, Pere de Portugal, i d'Elisabet d'Urgell i d'Arag\xc3\xb3, la primog\xc3\xa8nita de Jaume d'Urgell el Dissortat, leg\xc3\xadtim aspirant a la corona catalana despr\xc3\xa9s de la Mort del rei Mart\xc3\xad l'Hum\xc3\xa0, i clar derrotat al Comprom\xc3\xads de Casp. A m\xc3\xa9s de ser n\xc3\xa9t del darrer comte d'Urgell, era doncs, besn\xc3\xa9t del rei catal\xc3\xa0 Pere el Cerimoni\xc3\xb3s._NEWLINE_Per l\xc3\xadnia paterna era n\xc3\xa9t de Jo\xc3\xa3o I rei de Portugal i Felipa de Lancaster, princesa anglesa. El seu pare Pere de Co\xc3\xafmbra esdevindria regent de Portugal amb la mort del rei Duarte I, durant la minoria d'edat d'Alfons V._NEWLINE_Fou el quart de sis germans. El seu germ\xc3\xa0 gran, Pere el Conestable de Portugal, es convert\xc3\xad en Pere IV, rei de Catalunya, durant la Guerra Civil catalana. Un altre germ\xc3\xa0, Joan, esdevingu\xc3\xa9 rei de Xipre en casar-se amb Carlota de Lusignan. La germana Isabel fou reina de Portugal en casar-se amb el seu cos\xc3\xad Alfons V, i s'ha identificat la germana petita, Felipa d'Avis, com la segona esposa de Crist\xc3\xb2for Colom._NEWLINE_En Jaume de Co\xc3\xafmbra i d'Urgell nasqu\xc3\xa9 pocs mesos despr\xc3\xa9s de l'assassinat del seu avi, Jaume d'Urgell, l'1 de juny del 1433, a la pres\xc3\xb3 de X\xc3\xa0tiva. Una mort que es produ\xc3\xafa just quan s'havia de procedir al seu alliberament, fruit de les negociacions de Pere de Co\xc3\xafmbra i Isabel d'Urgell amb Alfons el Magn\xc3\xa0nim. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que Pere i Isabel anomenaren al seu quart fill amb el nom de Jaume._NEWLINE_Les armes d'en Jaume d'Av\xc3\xads s\xc3\xb3n un escut quarterat en creu, on trobem al primer i quart quarter les armes del seu pare, Pere de Co\xc3\xafmbra, i al segon i tercer quarter les armes reials catalanes utilitzades per la mare, Isabel d'Urgell._NEWLINE_No se sap amb certesa quin \xc3\xa9s el retrat del cardenal Jaume al pol\xc3\xadptic de Nuno Gon\xc3\xa7ales, una magna obra de la pintura portuguesa del segle XV, pintada poc despr\xc3\xa9s de la mort d'en Jaume, on hi \xc3\xa9s representada tota la nissaga Avis.\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut el 17 de setembre de 1433, la seva joventut ve marcada per dos aspectes: l'entorn humanista i cultural de la fam\xc3\xadlia, a l'ombra de la figura del seu pare, considerat un dels m\xc3\xa9s rellevants humanistes del Portugal de l'\xc3\xa8poca, i la trag\xc3\xa8dia familiar que suposaren els Fets d'Alfarrobeira, on el pare fou assassinat despr\xc3\xa9s d'haver estat acusat de voler usurpar el tron, a partir de les conspiracions d'Alfons de Bragan\xc3\xa7a._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l'assassinat del pare, i amb nom\xc3\xa9s catorze anys, Jaume fou empresonat durant gaireb\xc3\xa9 un any per la host del seu cos\xc3\xad, el rei Alfons V de Portugal, i no en sort\xc3\xad fins que la seva tia Isabel en reclam\xc3\xa0 la cust\xc3\xb2dia, d'ell i dels seus germans Joan i Beatriu. Isabel i el seu marit Felip el Bo, ducs de Borgonya i comtes de Flandes, educaren en Jaume d'Avis com un fill propi._NEWLINE_Estudi\xc3\xa0 a Flandes, i el 23 de mar\xc3\xa7 de 1453 fou nomenat Arquebisbe d'Arr\xc3\xa0s (Borgonya) per part del Papa Nicolau V, que volgu\xc3\xa9 aix\xc3\xad compensar-lo per la tr\xc3\xa0gica mort del seu pare, i la posterior vexaci\xc3\xb3 familiar que supos\xc3\xa0 l'abandonament del cad\xc3\xa0ver al camp de batalla per part del rei Alfons._NEWLINE_El 30 d'abril del mateix any, i un cop arribat a Roma, Nicolau V el design\xc3\xa0 administrador de l'Arxidi\xc3\xb2cesi de Lisboa, tot i que no li atorg\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol d'arquebisbe fins al 1455, quan en Jaume arrib\xc3\xa0 a l\xe2\x80\x99edat can\xc3\xb2nica. Va ocupar-ne el lloc fins a la seva mort, sent sempre un arquebisbe absentista, governant l'arxidi\xc3\xb2cesi lisbonesa des d'It\xc3\xa0lia, mitjan\xc3\xa7ant el seu vicari general, Llu\xc3\xads Anes._NEWLINE_Amb la mort del Papa Nicolau V i l'arribada d'Alfons de Borja com a Papa Calixt III, Jaume d'Avis continu\xc3\xa0 la seva carrera religiosa, i en el primer concili convocat pel nou pont\xc3\xadfex catal\xc3\xa0, el 17 de febrer de 1456, fou nomenat cardenal-diaca amb el t\xc3\xadtol de Sant Eustaqui. Reb\xc3\xa9 el barret vermell el 2 de desembre de 1456._NEWLINE_Aquell mateix any en Jaume de Co\xc3\xafmbra fou nomenat Cavaller de l'Orde del Tois\xc3\xb3 d'Or, n\xc3\xbamero 58 en el cap\xc3\xadtol 9 de l'ordre, que es va celebrar a la Haia._NEWLINE_El 18 de juny de 1457 Calixt III el nomen\xc3\xa0 bisbe de Pafos, a Xipre, c\xc3\xa0rrec que ocuparia fins a la mort. Aquest nomenament s'explica pel fet que el seu germ\xc3\xa0, l'Infant Joan d'Avis, s'havia casat el 1456 amb la princesa Carlota de Xipre. En Joan moriria emmetzinat pocs mesos despr\xc3\xa9s._NEWLINE_En Jaume sort\xc3\xad de Roma el juny de 1458 a causa de la pesta, i en torn\xc3\xa0 a l'agost per participar en el conclau que tri\xc3\xa0 Pius II com a nou Papa._NEWLINE_El 1459 es trobava a Roma quan fou convidat al Concili de M\xc3\xa0ntua, per mirar de frenar la pot\xc3\xa8ncia dels turcs otomans despr\xc3\xa9s de la Caiguda de Constantinoble el 1453. Durant el viatge comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a manifestar condicions de salut prec\xc3\xa0ries. S'hagu\xc3\xa9 d'aturar a Siena i el juliol arrib\xc3\xa0 a Flor\xc3\xa8ncia, on empitjor\xc3\xa0 fins a trobar la mort, el 27 d'agost, a l'edat de vint-i-sis anys. Les ex\xc3\xa8quies tingueren lloc a la Catedral de Flor\xc3\xa8ncia._NEWLINE_D'altres fonts, per\xc3\xb2, expliquen la sortida de Jaume d'Avis de Roma, i el seu pas per Flor\xc3\xa8ncia, per una missi\xc3\xb3 diplom\xc3\xa0tica amb dest\xc3\xad Alemanya. El nou Papa l'hauria nomenat ambaixador davant l'emperador Frederic III. Recordem que l'Emperador s'havia casat amb Elionor d'Avis i Trast\xc3\xa0mara, cosina del cardenal.\n_START_SECTION_\nCapella del Cardenal Jaume d'Avis a Flor\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEn Jaume \xc3\xa9s enterrat a Flor\xc3\xa8ncia, a l'Esgl\xc3\xa9sia de San Miniato al Monte. La seva tomba \xc3\xa9s el primer enc\xc3\xa0rrec registrat d'Antonio Rossellino, i es troba a la capella mortu\xc3\xb2ria en honor seu (1461-1466), coneguda com a Capella del Cardenal de Portugal, on treballaren alguns dels millors artistes renaixentistes del moment._NEWLINE_Aix\xc3\xad, es considera que aquesta capella florentina \xc3\xa9s un exemple \xc3\xbanic dels efectes harmoniosos que s'aconseguia en el renaixement quan els tres arts es treballaven conjuntament. La capella fou projectada per Rossellino, autor amb son germ\xc3\xa0 Bernardo de les escultures decoratives de la tomba, mentre que el retaule i els frescos s\xc3\xb3n dels germans Antonio i Piero Pollaiuolo. La taula de l'Anunciaci\xc3\xb3 i les s\xc3\xa8ries dels Evangelistes, Profetes i Pares de l'Esgl\xc3\xa9sia s\xc3\xb3n d'Alessio Baldovinetti, mentre que el sostre i els vitralls policromats s\xc3\xb3n de Luca della Robbia."