b'\n_START_ARTICLE_\nQuapaws\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nCap al 1682 potser sumaven entre 15.000 i 20.000 individus, per\xc3\xb2 la verola, la fam i les guerres els va reduir a 700 individus el 1763, a 575 el 1800, a 455 el 1824, a 476 el 1833 i a 224 el 1844. Des d\'aleshores, augmentaren lentament: 264 el 1846, 221 el 1848, 271 el 1858, 314 el 1852, 350 el 1859, 121 el 1889, 193 el 1890, 215 el 1893, 350 el 1930 i 1.199 el 1960. El 1990 eren uns 1.927 individus, dels quals nom\xc3\xa9s uns 10 parlaven la llengua siouan el 1962._NEWLINE_Segons dades de la BIA del 1995, a la reserva hi vivien 949 individus, per\xc3\xb2 hi havia 2.673 apuntats al rol tribal. Segons el cens dels EUA del 2000, hi havia 1.151 purs, 249 barrejats amb altres tribus, 619 barrejats amb altres races i 164 amb altres races i altres tribus. En total, 2.183 individus.\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEren sedentaris i agricultors, vivien en llogarrets fortificats de cabanes comunals cobertes d\'escor\xc3\xa7a i edificades sobre turonets. Eren bons i grans artesans coneguts per llur cer\xc3\xa0mics "roig sobre blanc". Segons Louis Jolliet, no ca\xc3\xa7aven b\xc3\xbafals per por a les tribus del Nord i Est, duien poca roba i es foradaven nassos i orelles, es pintaven el cos i duien el p\xc3\xa8l curt enrere amb plomes. Es dividien en 22 clans: wakanta (tro), te (b\xc3\xbafal), hu (peix), khidh (\xc3\xa0liga), mikakh (estrella), wasa (\xc3\xb3s negre), ke (tortuga), wesa (serp), petang (crani), Tangdhangtanka (pantera), anpan (c\xc3\xa9rvol) i mi (sol), dividits en dues meitats, hanka i tiju. Cada vila tenia estructures comunit\xc3\xa0ries, amb una pla\xc3\xa7a central, un cabdill i un Consell d\'Ancians._NEWLINE_Creien en Wah-kon-tah, el d\xc3\xa9u de l\'univers, i en els wapinan, homes que podien comunicar-se amb ell. Celebraven la dansa del calumet i la busk (dansa del moresc verd), com la majoria de les tribus de la zona. Cada quatre de juliol celebren un powwow per reafirmar-se com a poble.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEren originaris de la vall del riu Ohio com tots els deghia, i d\'ac\xc3\xad foren expulsats per la Confederaci\xc3\xb3 Iroquesa cap al segle XVI; aleshores travessaren el riu en bots de pell i se separaren dels omaha. Lluitaren contra els tunica i michigamea per les terres. El 1673 acolliren als exploradors francesos Louis Jolliet i Jacques Marquette, que visitaren la vila de Kappa. Els francesos els anomenaven les beaux hommes. Cap al 1682 foren novament visitats per Ren\xc3\xa9 Robert Cavalier, sieur de La Salle, qui va dir que eren agricultors i conreaven camps de 8,5 milles quadrades. La Salle va prendre possessi\xc3\xb3 del territori en nom de Llu\xc3\xads XIV com a part de la Louisiana. M\xc3\xa9s tard, el 1684 Henri de Tonti va rebre el territori en senyoria i constru\xc3\xad un post comercial a Osotouy. Els quapaw reconegueren la sobirania francesa, el 1699 van rebre missioners cat\xc3\xb2lics i el 1700 van contactar amb els colons anglesos de Carolina del Sud._NEWLINE_Per\xc3\xb2 el 1698 patiren una epid\xc3\xa8mia de verola que els redu\xc3\xad de 1.200 guerrers a 300, de manera que el 1699 unificaren les viles de Kappa i Tonguigua en la de Nouvelle Kappa, alhora que el 1700 constru\xc3\xafen la de Tourima. El 1721 els francesos enviaren soldats a Post Arkansas per defensar la tribu de les incursions chickasaw. En la guerra del 1736-1739 uns 3.600 guerrers francesos, quapaw, choctaw i d\'altres tribus s\'enfront\xc3\xa0 als anglesos i chickasaw. I durant la Guerra Franco-India del 1754-1763 tamb\xc3\xa9 ajudaren els francesos, per\xc3\xb2 el 1763 nom\xc3\xa9s els quedaven 163 guerrers. _NEWLINE_El 1763 el seu territori pass\xc3\xa0 a Espanya, de manera que el 1769 Post Arkansas esdev\xc3\xa9 Fuerte Carlos. El 1777 els caps Angaska d\'Osotouy i Caiguaioataniga de Kappa acceptaren una alian\xc3\xa7a amb els brit\xc3\xa0nics, alhora que feien la pau amb els osage, llurs tradicionals enemics._NEWLINE_Per\xc3\xb2 quan esclat\xc3\xa0 la Guerra de la Revoluci\xc3\xb3 foren reclutats pels espanyols contra els brit\xc3\xa0nics. El 16 d\'abril del 1783 rebutjaren un atac anglo-chickasaw a Fuerte Carlos. Per la Pau de San Lorenzo del 1795 el territori rest\xc3\xa0 en mans espanyoles, per\xc3\xb2 el 1803 foren venuts als EUA per la Compra de Louisiana. El 1800 foren agrupats a New Kappa pel cap Wah-pah-te-sah i foren obligats a admetre-hi una fortificaci\xc3\xb3 dels EUA el 1804. Com que entre el 1812 i 1815 s\'enfrontaren a alguns colons que els mataven els ramats, el 1816 el cap Heckaton signaria la Convenci\xc3\xb3 de Saint Louis que els reconeixia com a naci\xc3\xb3. El 1818 signaren el primer tractat amb els EUA i entre el 1818 i el 1824 cediren llurs terres als EUA (43 milions d\'acres) a canvi de les del marge oest de l\'Arkansas (un mili\xc3\xb3 d\'acres)i mil d\xc3\xb2lars l\'any en b\xc3\xa9ns._NEWLINE_El 1824 Robert Crittiden, governador d\'Arkansas, obr\xc3\xad llurs terres a la colonitzaci\xc3\xb3 blanca, i negoci\xc3\xa0 amb Heckaton llur trasllat amb els caddo a Red River (Luisiana), cosa que acceptaren. Aleshores eren 455 individus (158 homes, 123 dones i 174 nens), per\xc3\xb2 60 moriren de fam. Un grup, dirigit pel mest\xc3\xads Sarasin, torn\xc3\xa0 al territori i s\'un\xc3\xad als cherokees i osages; per\xc3\xb2 pel desembre del 1830 la majoria havien tornat al seu territori._NEWLINE_Per aix\xc3\xb2, el 1833 Heckaton va negociar un nou tractat per tal de marxar cap a Oklahoma, per\xc3\xb2 es dividiren en dos grups: uns 300 marxaren amb Sarasin als marges del Riu Red amb els caddo, i reberen 2.000 $/l\'any, per\xc3\xb2 des del 1839 foren atacats pels texans, ra\xc3\xb3 per la qual el 1840 s\'uniren primer als xoctaw i despr\xc3\xa9s als creek; el 1842 eren 250 i enviaven llurs fills a l\'escola choctaw. Els 176 restants marxaren amb Heckaton als marges del riu Canadian (Oklahoma)._NEWLINE_El nou cap des del 1847, Wasr-te-she, va rebre missioners, i el 1855 es va batejar amb 280 indis m\xc3\xa9s. Quan les inundacions els obligaren a buscar m\xc3\xa9s terres noves, comen\xc3\xa7aren una campanya de retorn a la terra d\'origen, per\xc3\xb2 el 1850 foren duts a una reserva pr\xc3\xb2pia a Oklahoma, amb osages i choctaw, i intentaren vendre llur reserva al govern federal els 1854, 1857 i 1861. Durant la Guerra civil dels Estats Units les terres foren invadides per ambd\xc3\xb3s b\xc3\xa0ndols; l\'octubre del 1861 War-te-she i Ki-he-cah-te-da signaren tractats amb els Estats Confederats d\'Am\xc3\xa8rica, per\xc3\xb2 no evitaren la divisi\xc3\xb3 de la tribu. War-te-she hagu\xc3\xa9 de marxar a Kansas a la reserva dels ottawa, on va morir el 1862. Ki-he-cah-te-da (mort el 1874) i 265 indis m\xc3\xa9s pogueren tornar a llurs terres el 1865, per\xc3\xb2 la reserva rest\xc3\xa0 empobrida i assolada. _NEWLINE_El 1867 la van vendre al govern dels EUA a canvi de 30.000 $ i mil m\xc3\xa9s anyals. El darrer cap, Tall Chief o Louis Angel, el 1875 s\'establ\xc3\xad a la reserva dels Osage, i el 1877 dos ter\xc3\xa7os de la tribu el seguiren, de manera que el 1883 nom\xc3\xa9s uns 38 vivien a l\'antiga Reserva Quapaw. El 1883 els nous caps John Hotel i Charley Quapaw foren escollits, i el 1887 adoptaren com a membre de la tribu l\'indi Stockbridge A.W. Abrahams, qui dirig\xc3\xad els negociacions per la qual el 1886 passaren a formar part del Territori Indi, i les del 1893 (amb 231 vots a favor) on John Medicine i 67 m\xc3\xa9s votaren a favor de l\xe2\x80\x99allotment. D\'aquesta manera, el 1887 se\xe2\x80\x99ls fa el primer cens, que d\xc3\xb3na 121 individus (augmentaren a 215 el 1893) i reberen lots de 500 acres, de manera que en reberen uns 12.000 acres._NEWLINE_Endem\xc3\xa9s, el 1895 el caddo John Wilson/Moonhead va predicar entre ells la religi\xc3\xb3 peyote, merc\xc3\xa8 la conversi\xc3\xb3 del l\xc3\xadder indi John Beaver (mort el 1928). Tamb\xc3\xa9 obtingueren la concessi\xc3\xb3 d\'escollir el seu propi cap: Peter Clabber ho fou del 1894 al 1926, John Quapaw del 1926 al 1929, i el capell\xc3\xa0 peiotista Victor Griffin del 1929 al 1958._NEWLINE_El 1897 trobaren a llurs terres jaciments de plom i zinc, que seran explotats des del 1907. Llogaven les terres, per\xc3\xb2 els pagaven poc i els estafaven, cosa que provocaria la dilapidaci\xc3\xb3 dels guanys que obtingueren. Entre el 1923 i el 1943 van rebre 14.689.592 $, que foren posats sota control federal a petici\xc3\xb3 del cap Griffin, qui el 1934 accept\xc3\xa0 les propostes de l\xe2\x80\x99Indian Reorganisation Act._NEWLINE_L\'agost del 1956 s\'organitz\xc3\xa0 una nova organitzaci\xc3\xb3 tribal, quan fou creat el Quapaw Business Comitee, presidit pel cap Robert Whitebird del 1956 al 1968, per\xc3\xb2 el l\xc3\xadder espiritual dels quapaw fou Maud Supernaw (morta el 1972), filla de Tallchief. El 1971 votaren per les restriccions en les concessions minaires fins al 1996.'