b"\n_START_ARTICLE_\nDi\xc3\xb2cesi de M\xc3\xa0laga\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n la prov\xc3\xadncia de M\xc3\xa0laga i la ciutat de Melilla. La seu episcopal \xc3\xa9s la ciutat de M\xc3\xa0laga, on est\xc3\xa0 la catedral de Santa Mar\xc3\xada de l' Encarnaci\xc3\xb3n._NEWLINE_El territori es divideix en 250 parr\xc3\xb2quies, agrupades en 16 arxiprestats.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nProbablement la di\xc3\xb2cesi de M\xc3\xa0laga es va erigir a la fi del segle I, despr\xc3\xa9s de l'evangelitzaci\xc3\xb3 d'Espanya pels set Homes apost\xc3\xb2lics enviats pels sants Pere i Pau. No obstant aix\xc3\xb2, el primer bisbe del qual es t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia \xc3\xa9s sant Patrici, que va participar en el Concili d'Elvira (300 - 313). Despr\xc3\xa9s d'ell no es tornen a tenir not\xc3\xadcies fins al 579._NEWLINE_Durant la dominaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab les not\xc3\xadcies es fan m\xc3\xa9s rares; des de la fi del VII al XII es coneixen solament cinc bisbes._NEWLINE_Des del segle XIII fins al XV es van nomenar bisbes titulars per a la seu, encara que no van poder residir a la ciutat. Despr\xc3\xa9s de la Reconquesta cristiana, la di\xc3\xb2cesi va ser rehabilitada el 4 d'agost de 1486, i el 10 de desembre de 1492 es fa sufrag\xc3\xa0nia de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Granada._NEWLINE_En 1587 es va instituir el seminari dioces\xc3\xa0, que canviar\xc3\xa0 a un edifici nou en 1819 i ser\xc3\xa0 transferit a l'actual seu en 1924._NEWLINE_En 1719 el bisbe Giulio Alberoni, tamb\xc3\xa9 primer ministre de Felip V va haver d'exiliar-se per motius pol\xc3\xadtics: la conquesta de Sardenya i Sic\xc3\xadlia, promogudes durant el seu ministeri, havia atret contra Espanya una possible alian\xc3\xa7a de les pot\xc3\xa8ncies europees i, davant el risc d'una conflagraci\xc3\xb3, Felip V va preferir sacrificar al seu ministre. Es va refugiar a It\xc3\xa0lia, on tamb\xc3\xa9 va haver de sostreure's a les ires del papa Climent XI, que va voler empresonar-lo. Roman amagat fins a la mort del pont\xc3\xadfex (1724) i ja segur a Roma, va renunciar a la seu de M\xc3\xa0laga en 1725."