b'\n_START_ARTICLE_\nReial Acad\xc3\xa8mia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 el seu origen en un Reial Decret d\'Isabel II de 31 d\'octubre de 1849 pel qual es van crear les "Academias Provinciales de Bellas Artes" com a \xc3\xb2rgans consultius de l\'Estat, resposta oficial tardana a la inquietud dels artistes catalans per disposar d\'una acad\xc3\xa8mia pr\xc3\xb2pia, manifestada des del segle XVIII, fins aleshores desatesa i nom\xc3\xa9s en part suplerta des de l\'Escola de Belles Arts existent des de 1775. Aquelles acad\xc3\xa8mies provincials tenien la funci\xc3\xb3 de vetllar pel patrimoni, fomentar l\'estudi de les belles arts i, fonamentalment, dirigir l\'ensenyament art\xc3\xadstic existent en les diferents prov\xc3\xadncies._NEWLINE_ L\'Acad\xc3\xa8mia Provincial de Belles Arts de Barcelona va passar a ser la responsable de la direcci\xc3\xb3 de l\'Escola de Belles Arts creada per la Junta de Comer\xc3\xa7 l\'any 1775 (amb el nom inicial d\'Escola Gratu\xc3\xafta de Disseny). La seva seu es va establir conjuntament amb l\'Escola a la planta alta de l\'hist\xc3\xb2ric edifici de la Llotja de Mar de Barcelona. El 1867 van organitzar la primera gran Exposici\xc3\xb3 Retrospectiva._NEWLINE_Al cap de cinquanta anys, despr\xc3\xa9s d\'un breu per\xc3\xadode d\'interregisme entre l\'Acad\xc3\xa8mia i la Universitat, l\'any 1900 l\'Escola es va desvincular de l\'Acad\xc3\xa8mia, per\xc3\xb2 van seguir convivint a la mateixa seu._NEWLINE_L\'any 1928 l\'acad\xc3\xa8mia pass\xc3\xa0 a denominar-se Real Academia de Bellas Artes de San Jorge i, posteriorment, el 1929, Real Academia Catalana de Bellas Artes de San Jorge, en deixar el seu car\xc3\xa0cter "provincial" i esdevenir una instituci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa0mbit catal\xc3\xa0. L\'any 1989 va prendre el seu nom actual de Reial Acad\xc3\xa8mia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi, i encara avui mant\xc3\xa9 la seva seu a l\'edifici de la Llotja._NEWLINE_L\'Escola Superior de Belles Arts (l\'actual Facultat de Belles Arts de la Universitat de Barcelona) va marxar de l\'edifici el 1940, i l\'Escola d\'Arts Aplicades i Oficis Art\xc3\xadstics (actualment Escola Superior de Disseny i d\'Art Llotja) ho va fer pr\xc3\xa0cticament trenta anys despr\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nMuseu i fons documentals\n_START_PARAGRAPH_\nA part de les tasques docents que s\'hi feien, des de la seva formaci\xc3\xb3 (1775) l\'Escola intervingu\xc3\xa9 activament en la vida cultural del pa\xc3\xads, especialment, en \xc3\xa8poca napole\xc3\xb2nica, quan obr\xc3\xad al p\xc3\xbablic la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica, enriquida amb incorporacions recents, esdevenint aix\xc3\xad el primer museu d\'art de Catalunya. Amb motiu de la crema de convents del 1835 l\'Escola salv\xc3\xa0 moltes pintures i les incorpor\xc3\xa0 al seu museu, i posteriorment aquest s\'enriqu\xc3\xad amb nombroses donacions i tamb\xc3\xa9 compres. A partir de 1850, data de la seva creaci\xc3\xb3, fou l\'"Academia Provincial de Bellas Artes de Barcelona" qui s\'encarregaria tant de l\'Escola com de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica i documental, continuant la tasca muse\xc3\xadstica iniciada 75 anys abans. En l\'actualitat la instituci\xc3\xb3 (Reial Acad\xc3\xa8mia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi), deslligada ja de l\'ensenyament, t\xc3\xa9 com una de les seves principals funcions la conservaci\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 del seu fons art\xc3\xadstic, que compte amb m\xc3\xa9s de set-centes pintures, i nombroses escultures, dibuixos i gravats. Diverses de les seves peces m\xc3\xa9s destacades s\xc3\xb3n en dip\xc3\xb2sit al MNAC i a altres museus o institucions, b\xc3\xa9 que el gruix de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 \xc3\xa9s a la seu de l\'Acad\xc3\xa8mia, a l\'edifici de la Llotja de Mar de Barcelona._NEWLINE_Entre els artistes representats al Museu hi ha pintors com Annibale Carracci, Orazio De Ferrari, Francisco Pacheco, Joan Ribalta, Pierre Mignard, Placido Costanzi, Antoni Viladomat, Francisco Preciado de la Vega, Mariano Salvador Maella, Salvador Molet, Pere Pau Monta\xc3\xb1a, Vicente L\xc3\xb3pez, Francesc Rodr\xc3\xadguez Pusat, Joseph Flaugier, Francesc Lacoma i Sans, Francesc Lacoma i Fontanet, Ramon Planella, Salvador Mayol, Vicent Rodes, Josep Arrau, Pelegr\xc3\xad Clav\xc3\xa9, Federico de Madrazo, Antonio Maria Esquivel, Claudi Lorenzale, Josep Mirabent, Joaquim Espalter, Mari\xc3\xa0 Fortuny, Llu\xc3\xads Rigalt, Ramon Mart\xc3\xad Alsina, Benet Mercad\xc3\xa9, Vicen\xc3\xa7 Genovart i Alsina, Francesc Miralles, Antoni Caba, Sim\xc3\xb3 G\xc3\xb3mez, Auguste H\xc3\xa9nault, F\xc3\xa8lix Mestres, Rafael Durancamps, Montserrat Gudiol i Corominas o Modest Cuixart; escultors com Dami\xc3\xa0 Campeny, Antoni Sol\xc3\xa0, Manuel Vilar, Frederic Mar\xc3\xa8s,Josep Maria Subirachs o Dom\xc3\xa8nec Fita. Hi ha tamb\xc3\xa9 \xc3\xa0mplies col\xc2\xb7leccions de dibuixos de Pau Mil\xc3\xa0 i Fontanals i de Llu\xc3\xads Rigalt, o de projectes arquitect\xc3\xb2nics de Josep Oriol Mestres._NEWLINE_T\xc3\xa9 una important biblioteca i el seu arxiu reuneix diversos fons documentals: el de l\'Acad\xc3\xa8mia (de 1850 fins a l\'actualitat), el de l\'Escola de Belles Arts (1775/1850-1921), el de la Comissi\xc3\xb3 Provincial de Monuments (1844-1883), i el de la Comissi\xc3\xb3 Valoradora d\'Objectes d\'Art a Exportar (1922-1936). Tamb\xc3\xa9 disposa d\'un arxiu fotogr\xc3\xa0fic._NEWLINE_Ha realitzat diverses publicacions, especialment cat\xc3\xa0legs i estudis sobre els seus fons, aix\xc3\xad com els discursos dels acad\xc3\xa8mics i un butllet\xc3\xad que actua com a publicaci\xc3\xb3 peri\xc3\xb2dica erudita.\n_START_SECTION_\nAcad\xc3\xa8mics\n_START_PARAGRAPH_\nLa Reial Acad\xc3\xa8mia compta amb acad\xc3\xa8mics de n\xc3\xbamero, d\'honor, corresponents i supernumeraris. Els de n\xc3\xbamero ingressen en una de les seccions de les quals es compon -arquitectura, escultura, pintura, arts sumptu\xc3\xa0ries i visuals i m\xc3\xbasica-, poden ser investigadors o artistes, i s\xc3\xb3n els que tenen veu i vot. Els supernumeraris s\xc3\xb3n els que per edat o impossibilitat no poden participar en les tasques de la instituci\xc3\xb3 i els corresponents els que representen l\'Acad\xc3\xa8mia en poblacions allunyades de la seva seu. _NEWLINE_La secci\xc3\xb3 de M\xc3\xbasica ampara l\'Institut de Musicologia Josep Ricart i Matas, vinculat a la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Barcelona, que t\xc3\xa9 biblioteca pr\xc3\xb2pia i fa publicacions a part de les comuns de l\'Acad\xc3\xa8mia._NEWLINE_Entre els acad\xc3\xa8mics numeraris hist\xc3\xb2rics hi ha noms molt representatius com Dami\xc3\xa0 Campeny, Llu\xc3\xads Rigalt, Claudi Lorenzale, Pau i Manuel Mil\xc3\xa0 i Fontanals, Elies Rogent, Ramon Mart\xc3\xad Alsina, Josep Oriol Mestres, Josep Llu\xc3\xads Pellicer, Josep Torras i Bages, Antoni Rubi\xc3\xb3 i Lluch, Eusebi G\xc3\xbcell i Bacigalupi, Llu\xc3\xads Dom\xc3\xa8nech i Montaner, Modest Urgell, Bonaventura Bassegoda i Amig\xc3\xb3, Raimon Casellas, Enric Sagnier, Joan i Josep Llimona, Llu\xc3\xads Masriera, Apel\xc2\xb7les Mestres, Dion\xc3\xads Baixeras, Llu\xc3\xads Plandiura, Eusebi Arnau, Josep Puig i Cadafalch, Manolo Hugu\xc3\xa9, Joaquim Mir, Xavier Nogu\xc3\xa9s, Joaquim Sunyer, Feliu Elias, Enric Casanovas, Josep Clar\xc3\xa0, Joan Antoni G\xc3\xbcell i L\xc3\xb3pez, Joan Rebull, Josep i Frederic Mompou, Frederic Mar\xc3\xa8s, Eduard Toldr\xc3\xa0, Joaquim Renart, Joaquim Folch i Torres, Agust\xc3\xad Duran i Sanpere, Joan Subias i Galter, Joan Ainaud de Lasarte, Lluci\xc3\xa0 Navarro i Rod\xc3\xb3n, Rafael Benet, Joan-Antoni Maragall i Noble, Josep Gudiol Ricart, Jos\xc3\xa9 Antonio Coderch, Pere Pruna, Josep Roca-Sastre, Xavier Busquets, Enric Jard\xc3\xad i Casany, Xavier Montsalvatge, Eduard Ripoll i Perell\xc3\xb3, Rafael Santos Torroella, Joaquim Homs o Joan-Josep Tharrats.'