b"\n_START_ARTICLE_\nRamon III de Tr\xc3\xadpoli\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nRamon III era el fill del comte Ramon II de Tr\xc3\xadpoli i d'Hodierna, filla del rei Baldu\xc3\xad II de Jerusalem. Va succeir el seu pare despr\xc3\xa9s que mor\xc3\xads a mans dels Hashshashin, quan encara ell era menor d'edat. El seu pare havia deixat instruccions perqu\xc3\xa8 si aix\xc3\xb2 passava, el govern l'efectu\xc3\xa9s l'oficial de m\xc3\xa9s rang en el Comtat de Tr\xc3\xadpoli, per\xc3\xb2 el rei de Jerusalem, sense fer cas d'aquestes disposicions, nomen\xc3\xa0 regent a la mare de Ramon. Al jove comte li fou reconeguda la majoria d'edat l'any 1155._NEWLINE_El 1157 el rei Baldu\xc3\xad i el seu ex\xc3\xa8rcit estava sent perseguit per les forces de Nur-ad-Din Mahmud, despr\xc3\xa9s del desastre al llac Hula, el qual es refugi\xc3\xa0 a Safed i envi\xc3\xa0 uns cavallers per demanar a Ramon que l'ajud\xc3\xa9s. Aquest acud\xc3\xad, juntament amb Reinald de Ch\xc3\xa2tillon i aconseguiren aixecar el setge._NEWLINE_L'agost d'aquell any, un terratr\xc3\xa8mol destru\xc3\xad les defenses d'algunes viles i fortaleses del seu comtat, principalment: Tr\xc3\xadpoli, Arqa i Crac dels Cavallers. A l'octubre, aprofitant l'arribada com a pelegr\xc3\xad de Teodoric d'Als\xc3\xa0cia, muntaren un exercit juntament amb Baldu\xc3\xad III, Reinald de Ch\xc3\xa2tillon per atacar les ciutats musulmanes del nord de S\xc3\xadria, que tamb\xc3\xa9 havien estat afectades pel terratr\xc3\xa8mol. Primer van atacar Castell Roig, per\xc3\xb2 no el van aconseguir, ni tampoc Xaizar, nom\xc3\xa9s van ocupar Harenc._NEWLINE_El 1160, l'emperador bizant\xc3\xad Manuel I Comn\xc3\xa8 buscava una esposa en els estats croats. Les dues candidates van ser: Melisenda (germana de Ramon) i Maria d'Antioquia. Al principi es va decidir per la primera, per\xc3\xb2 per diferents motius, al final es va casar amb Maria. Ramon, of\xc3\xa8s, va respondre amb un atac pirata sobre l'illa bizantina de Xipre._NEWLINE_El 1164 Ramon i Bohemond III d'Antioquia van intentar alliberar Harenc d'un setge de Nur-ad-Din Mahmud, per\xc3\xb2 van ser derrotats i Ramon va ser capturat i empresonat a Alep. Va estar pres fins a 1173, durant la seva captivitat el rei Amalric I de Jerusalem va actuar com regent del comtat.\n_START_SECTION_\nRegent de Jerusalem\n_START_PARAGRAPH_\nRamon va ser regent del regne a la mort d'Amalric I el 1174, doncs l'hereu, Baldu\xc3\xad IV era un nen malalt de lepra, i Ramon era el seu parent mascul\xc3\xad m\xc3\xa9s proper (cos\xc3\xad germ\xc3\xa0 d'Amalric). Es va casar amb Eschiva de Bures, princesa de Galilea i v\xc3\xaddua de Gualter de Tiber\xc3\xadades, la qual cosa li va proporcionar un gran poder al nord del regne. Com a regent va nomenar canceller Guillem de Tir el 1174 i l'arquebisbe de Tir el 1175. Es va retirar amb la majoria d'edat de Baldu\xc3\xad IV, el 1176, encara que va seguir mantenint la seva influ\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nRamon i el partit dels nobles\n_START_PARAGRAPH_\nRamon tamb\xc3\xa9 va tenir un important paper en les lluites internes del regne. Dos eren els partits: els barons, que vivien de les rendes de les seves terres, i els nous croats, que buscaven el bot\xc3\xad de guerra. Formaven, respectivament, el partit dels barons (o dels nobles) i el partit cortes\xc3\xa0. El primer era partidari de les relacions pac\xc3\xadfiques perqu\xc3\xa8 el comer\xc3\xa7 que mantingu\xc3\xa9s els seus ingressos. En el partit cortes\xc3\xa0 es trobava Agn\xc3\xa8s de Courtenay i molts nouvinguts al regne, com Reinald de Ch\xc3\xa2tillon i Guiu de Lusignan._NEWLINE_Com a rebesn\xc3\xa9t de Ramon IV de Tolosa, Ramon III formava part de les fam\xc3\xadlies establertes des de la primera croada al regne. Preferia estar en bones relacions amb els musulmans, i sovint tenia conflictes amb els nous croats o amb les ordes militars que buscaven la lluita amb l'Islam._NEWLINE_El 1180 Agn\xc3\xa8s i Baldu\xc3\xad van donar suport al matrimoni de Guiu amb Sibil\xc2\xb7la, germana del rei, malgrat l'oposici\xc3\xb3 de Ramon. Guiu va passar a ser el regent el 1182. Quan aquest va caure en desgr\xc3\xa0cia davant Baldu\xc3\xad, Ramon va tornar a ser regent. El 1183, Ramon i la Haute Cour van aconseguir canviar la successi\xc3\xb3 a favor de Baldu\xc3\xad V, fill de Sibil\xc2\xb7la i el seu primer marit, Guillem, saltant-se les pretensions de Sibil\xc2\xb7la i Guiu. Per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de les morts de Baldu\xc3\xad IV (1185) i Baldu\xc3\xad V (1186), el regne va passar a Sibil\xc2\xb7la, encara que per aix\xc3\xb2 va haver de divorciar-se de Guiu; per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s d'accedir al tron va tornar a casar-se amb ell. Ramon va acabar per retirar-se a Tr\xc3\xadpoli, en perdre tota possibilitat d'influ\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nBatalla de Hattin i mort\n_START_PARAGRAPH_\nA Tr\xc3\xadpoli va fer les paus amb Salad\xc3\xad. Per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s que aquest ataqu\xc3\xa9s una ambaixada enviada per Guiu a Ramon, Ramon va signar la pau amb Guiu, i van combinar les seves tropes contra Salad\xc3\xad. Amb l'oposici\xc3\xb3 de Ramon, Guiu va decidir plantar batalla directament a Salad\xc3\xad i van ser derrotats en la batalla de Hattin (1187). Ramon va ser un dels pocs que va aconseguir escapar. Va morir aquest mateix any a Tir, d'una greu malaltia."