b"\n_START_ARTICLE_\nGranja Soldevila\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa granja Soldevila est\xc3\xa0 formada per un bloc central de planta rectangular (17 x 23m) amb tres crugies, consta d'una planta baixa, dues plantes pis i una torre amb dos nivells m\xc3\xa9s. A la vessant oest hi ha un cos de galeria que li d\xc3\xb3na un aire colonial. Disposa d'una porxada destinada a magatzem adossada a la fa\xc3\xa7ana posterior nord al nivell semisoterrani, i a la vessant oest hi ha un altre edifici de tres plantes i una sola crugia que cont\xc3\xa9 l'antiga capella i l'antic habitatge dels porters._NEWLINE_L'estructura de suport correspon a parets de c\xc3\xa0rrega de totxo mass\xc3\xads i bigues met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques o de fusta amb revoltons cer\xc3\xa0mics segons la depend\xc3\xa8ncia. A la planta soterrani els forjats s\xc3\xb3n de volta de can\xc3\xb3. La coberta combina zones de terrat accessible amb les de coberta inclinada, amb remats de teula cer\xc3\xa0mica vitrificada. L'edifici principal t\xc3\xa9 terrat accessible, pel que fa a la crugia central, mentre que les cobertes de les crugies laterals s\xc3\xb3n inclinades a una sola vessant.\n_START_SECTION_\nModificacions\n_START_PARAGRAPH_\nA principis de segle XX, la fam\xc3\xadlia Soldevila far\xc3\xa0 algunes modificacions en l'edifici. S'aixeca el segon pis i la torre del cos principal, aix\xc3\xad com la capella. Van redistribuir els espais interiors i van refer parets, sostres i paviments. El segon pis es va enlairar per fer-hi una gran sala per a celebracions, la sala Sant Isidre, amb la representaci\xc3\xb3 d'aquest sant en les pintures murals._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 de la torre que dobla l'al\xc3\xa7ada de l'edifici tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 un significat simb\xc3\xb2lic, vol mostrar el poder econ\xc3\xb2mic i de domini sobre la propietat. Des de la torre, oberta als quatre vents i coronada per un terrat accessible, la vista pot arribar fins al l\xc3\xadmit de la finca en qualsevol direcci\xc3\xb3. En sentit invers, la seva al\xc3\xa7ada i singularitat permeten, des de qualsevol punt dels camps, tenir consci\xc3\xa8ncia d'on \xc3\xa9s el centre de la propietat. Pel que fa als espais interiors tamb\xc3\xa9 han patit modificacions al llarg del temps segons els usos que ha anat tenint la casa.\n_START_SECTION_\nMaterials\n_START_PARAGRAPH_\nLa jerarquia de les estances queda palesa pels materials emprats: paviments hidr\xc3\xa0ulics o de gres, arrambadors cer\xc3\xa0mics, esgrafiats a les parets i motllures de guix als sostres. Per exemple, la sala de billar i altres espais nobles van ser guarnits per paviments de la marca Escofet Tejera. El disseny dels arrambadors s'atribueix a Llu\xc3\xads Dom\xc3\xa8nech i Montaner i van ser fets per la f\xc3\xa0brica Pujol i Bausis. El disseny del paviment la capella \xc3\xa9s d'Antoni Ma. Galliss\xc3\xa0, col\xc2\xb7laborador de Dom\xc3\xa8nech i Montaner. Tamb\xc3\xa9 hi ha elements dissenyats pel mestre ceramista Llu\xc3\xads Bru.\n_START_SECTION_\nElements\n_START_PARAGRAPH_\nLa casa modernista estava envoltada per instal\xc2\xb7lacions de l'explotaci\xc3\xb3 ramadera i av\xc3\xadcola. Una d'aquestes depend\xc3\xa8ncies \xc3\xa9s la vaqueria i cambres auxiliars, en el soterrani s'hi elaboraven els derivats de la llet. D'una capacitat per a trenta vaques es va passar a cent cinquanta._NEWLINE_Posteriorment es va afegir el galliner que estava comunicat amb l'edifici antic. Alguns d'aquests edificis auxiliars han estat enderrocats. Entre d'altres instal\xc2\xb7lacions a la granja Soldevila hi ha un institut d'ensenyament secundari, l'escola de m\xc3\xbasica i dansa, la biblioteca ..._NEWLINE_Al llarg del temps s'han hagut de fer diferents obres de rehabilitaci\xc3\xb3. Les bigues de la coberta havien estat atacades pels xil\xc3\xb2fags. Destaca la recuperaci\xc3\xb3, l'any 2010, del bosc de la granja, que fou plantat entre 1880 i 1890 a tocar de la masia, i que havia sofert un proc\xc3\xa9s de deteriorament. El que abans quedava als afores ara fa funci\xc3\xb3 de parc al centre de la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_La creaci\xc3\xb3 del bosc de la Granja Soldevila t\xc3\xa9 una voluntat est\xc3\xa8tica, cient\xc3\xadfica i did\xc3\xa0ctica, per\xc3\xb2 no era la intenci\xc3\xb3 majorit\xc3\xa0ria. Al bosc hi predominen el pi blanc i el pi pinyer amb varietats de xiprers i cedres, alguns molt antics. El Bosc de la Granja Soldevila no ha sofert un proc\xc3\xa9s d'explotaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 li confereix un valor afegit molt interessant.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nLa granja Soldevila t\xc3\xa9 els seus or\xc3\xadgens a finals del segle XI i principis del segle XII. Al llarg del temps ha rebut diferents noms: mas Parera, mas Bruguera, mas Granollachs i torre d'en Bru.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1874, Pere Soldevila, empresari t\xc3\xa8xtil de Barcelona, compr\xc3\xa0 la casa amb 40 hect\xc3\xa0rees de terreny. Dos anys m\xc3\xa9s tard moria i deixava com a hereu el seu fill Llu\xc3\xads. Fou, per\xc3\xb2 la seva mare qui s'ocup\xc3\xa0 de tirar endavant la ind\xc3\xbastria agroaliment\xc3\xa0ria basada en l'elaboraci\xc3\xb3 de l\xc3\xa0ctics. La fam\xc3\xadlia Soldevila, import\xc3\xa0 d'Europa les innovacions tecnol\xc3\xb2giques m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ades i f\xc3\xa9u aportacions molt importants al sector lleter. Es produ\xc3\xafen ous, mantega i formatges que es distribu\xc3\xafen amb la marca comercial Granja Soldevila, registrada l'any 1892. _NEWLINE_Les instal\xc2\xb7lacions del negoci van cr\xc3\xa9ixer amb l'obertura d'una granja a Olot i un centre de recollida i pasteuritzaci\xc3\xb3 de llet a Vic. La granja Soldevila tenia molt treballadors, alguns dels quals vivien a les mateixes instal\xc2\xb7lacions i tamb\xc3\xa9 tenien cura de la casa i jard\xc3\xad dels propietaris. El mes de juny de 1897, patentaven la invenci\xc3\xb3 d'un \xe2\x80\x9cprocedimiento para la preparaci\xc3\xb3n de la Leche de animales a fin de hacerla semejante a la de la mujer\xe2\x80\x9d, \xc3\xa9s a dir, un procediment per a la preparaci\xc3\xb3 de la llet maternitzada. Amb la marca comercial de Granja Soldevila registrada des del 1893 s'obren al llarg d'aquells anys diversos establiments a Barcelona que distribuiran part dels productes produ\xc3\xafts a Santa Perp\xc3\xa8tua de Mogoda.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99any 1911, la fam\xc3\xadlia Soldevila s'estableix a Santa Perp\xc3\xa8tua de Mogoda i al cap d\xe2\x80\x99uns anys i diverses reformes van instal\xc2\xb7lar una ind\xc3\xbastria de preparaci\xc3\xb3 i distribuci\xc3\xb3 de productes l\xc3\xa0ctics. Industrials emprenedors i amb gran visi\xc3\xb3 de futur, els Soldevila importaren d'Europa la m\xc3\xa9s innovadora tecnologia i feren aportacions molt importants al sector lleter. _NEWLINE_Els Soldevila transformaren la masia en una resid\xc3\xa8ncia d'estil modernista a finals dels anys vint. El poder econ\xc3\xb2mic d'aquesta fam\xc3\xadlia queda ben pales en  l'ornamentaci\xc3\xb3 modernista: les llars de foc de marbre, els arrambadors de cer\xc3\xa0mica, els vitralls i treballs de forja a les baranes. _NEWLINE_Durant la Guerra Civil la granja fou col\xc2\xb7lectivitzada i rebatejada amb el nom de granja Germinal del Vall\xc3\xa8s. Es va utilitzar per concentrar totes les vaques del Vall\xc3\xa8s. La fresquera dels formatges es va usar com a refugi. Al final de la guerra la fam\xc3\xadlia Soldevila recupera la propietat. El negoci tingu\xc3\xa9 dificultats per remuntar despr\xc3\xa9s de la guerra a causa de la compet\xc3\xa8ncia de la multinacional Nestl\xc3\xa9 i la p\xc3\xa8rdua dels seus magatzems de sucre a Olot._NEWLINE_Als anys setanta el govern franquista promou el Pla de Santa Maria de Gallecs que inclo\xc3\xafa els termes municipals de: Santa Perp\xc3\xa8tua de Mogoda, Mollet del Vall\xc3\xa8s, Parets del Vall\xc3\xa8s, Palau-solit\xc3\xa0 i Plegamans i Montcada, amb la intenci\xc3\xb3 de construir una macrociutat dormitori. El govern expropia de manera for\xc3\xa7osa la granja tot i que aquesta no formava part del terme hist\xc3\xb2ric de Gallecs. _NEWLINE_El pla de Santa Maria de Gallecs no tir\xc3\xa0 en davant i amb la instauraci\xc3\xb3 de la Generalitat la granja qued\xc3\xa0 a c\xc3\xa0rrec de l'Institut Catal\xc3\xa0 del S\xc3\xb2l. L'any 1985, l'INCASOL, cedeix la granja Soldevila a l'Ajuntament de Santa Perp\xc3\xa8tua de Mogoda per a usos propis. _NEWLINE_Actualment la Granja Soldevila acull diversos serveis municipals com la Regidoria de Cultura, la Regidoria de Promoci\xc3\xb3 Econ\xc3\xb2mica i R\xc3\xa0dio Santa Perp\xc3\xa8tua. Tamb\xc3\xa9 s'ha convertit en el centre cultural de Santa Perp\xc3\xa8tua de Mogoda on s'apleguen l'Escola de M\xc3\xbasica i Dansa, l'Espai de les Arts, el Museu Municipal, les sales d'exposicions i la Biblioteca Josep Jard\xc3\xad."