b'\n_START_ARTICLE_\nCol\xc3\xb2nia Bur\xc3\xa9s d\'Angl\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEns trobem davant d\'un gran complex fabril compost per diversos elements, antics (ja del segle XIX) i moderns, per\xc3\xb2 la part m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tica disposa de tres naus paral\xc2\xb7leles amb els seus respectius telers i vapors, tot i que d\'aquests nom\xc3\xa9s se\'n conserva un. Es complementa amb una nau perpendicular dedicada a oficines i serveis i amb un parell de blocs de pisos, confrontats, en origen projectats com a habitatge per als antics treballadors de la f\xc3\xa0brica, entremig dels quals discorre la carretera que porta a Olot. La suma d\'aquesta s\xc3\xa8rie d\'elements d\xc3\xb3na com a resultat una col\xc3\xb2nia industrial de les m\xc3\xa9s importants de tot Catalunya._NEWLINE_Com ja hem esmentat anteriorment, dels tres vapors existents en origen, nom\xc3\xa9s se\'n conserva f\xc3\xadsicament un. Partint del fet que se\'n conserven molt pocs, no nom\xc3\xa9s a l\'Estat Espanyol sin\xc3\xb3 fins i tot a nivell mundial, aquest ha esdevingut un element emblem\xc3\xa0tic i de vital import\xc3\xa0ncia. Datat de principis del segle XX, el vapor es troba inscrit en una magn\xc3\xadfica i nitida edificaci\xc3\xb3 industrial de finals del segle XIX, de dues plantes amb coberta a dues aig\xc3\xbces de vessants a fa\xc3\xa7ana on predominen uns grans finestrals d\'arc de mig punt emmarcats que permeten una gran entrada de llum. El vapor est\xc3\xa0 compost per la caldera i el vapor de La Maquinista Terrestre y Mar\xc3\xadtima separats per una paret.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls Bur\xc3\xa9s, que provenien d\'una fam\xc3\xadlia de fusters, van introduir-se en la ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil, en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb els seus amics Borr\xc3\xa0s (amb els quals van emparentar), amb una f\xc3\xa0brica, que va entrar en funcionament el 1860, a Sant Joan de Vilatorrada (el Bages). M\xc3\xa9s endavant, el 1872, van crearuna col\xc3\xb2nia industrial, la Col\xc3\xb2nia Bur\xc3\xa9s, al riu Llobregat, dins el terme de Castellbell i el Vilar. Va ser l\'any 1881 quan apareix a Angl\xc3\xa8s la ra\xc3\xb3 social Bur\xc3\xa9s Germans, i comencen tots els preparatius per edificar un gran complex t\xc3\xa8xtil que posteriorment ser\xc3\xa0 la joia de la companyia. La ra\xc3\xb3 social Bur\xc3\xa9s Germans, coneguda des de l\'any 1875, va durar fins al 1889. Aleshores la nova societat va denominar-se Bur\xc3\xa9s i Salvad\xc3\xb3. Cal pensar que en aquells moments es portaven a terme les obres de construcci\xc3\xb3 de les f\xc3\xa0briques d\'Angl\xc3\xa8s. Despr\xc3\xa9s de v\xc3\xa8ncer innombrables problemes i retardar algunes vegades la posada en marxa de la nova construcci\xc3\xb3, finalment, el diumenge dia 13 de novembre de 1887, s\'inaugurava espl\xc3\xa8ndidament la f\xc3\xa0brica t\xc3\xa8xtil. La nau principal de la f\xc3\xa0brica que s\'inaugurava albergava al seu interior una magn\xc3\xadfica turbina, que en aquells moments era la joia de l\'empresa. L\'aparell va ser constru\xc3\xaft a Girona, als tallers de la reputada empresa Planes i Flaquer, i era l\'orgull dels propietaris de la nova ind\xc3\xbastria. _NEWLINE_La f\xc3\xa0brica aprofitava l\'energia del riu Ter a trav\xc3\xa9s del "Canal de les Ind\xc3\xbastries". A finals del segle XIX, les irregularitats del cabal fan que s\'opti primerament pel carb\xc3\xb3 d\'Osor, fins que es construeix l\'edifici del vapor. M\xc3\xa9s endavant, ja a principis del segle XX, els Bur\xc3\xa9s van promoure la construcci\xc3\xb3 del salt del Pasteral, al terme municipal de Cellera de Ter, una de les obres hidr\xc3\xa0uliques m\xc3\xa9s importants de Catalunya. La presa t\xc3\xa9 una longitud de 150 m i una al\xc3\xa7ada de 20 m, amb una base de 20 m d\'amplada. L\'obra van costar, en aquell moment, un mili\xc3\xb3 de pessetes. Aquest salt t\xc3\xa9 capacitat per generar 1.600 CV, amb la qual no nom\xc3\xa9s feia moure la f\xc3\xa0brica d\'Angl\xc3\xa8s, sin\xc3\xb3 que  subministrava electricitata les poblacions de la Cellera, Angl\xc3\xa8s, Estanyol, Salt, Cass\xc3\xa0 de la Selva, Llagostera, Palafrugell, la Bisbal d\'Empord\xc3\xa0, Palam\xc3\xb3s, Calonge i Sant Feliu de Gu\xc3\xadxols. Fins que l\'any 1960 es va explotar conjuntament amb Hidroel\xc3\xa8ctrica de Catalunya. _NEWLINE_A finals de segle, en les f\xc3\xa0briques d\'Angl\xc3\xa8s, ja hi treballaven 250 obrers. La nova empresa estaria dirigida per Francesc Bur\xc3\xa9s i Borr\xc3\xa0s i el seu oncle Antoni Salvad\xc3\xb3 i Safont. Posteriorment la ra\xc3\xb3 social Bur\xc3\xa9s i Salvador va durar fins a l\'any 1905. Aleshores es transform\xc3\xa0 en la de Francesc Bur\xc3\xa9s i Borr\xc3\xa0s. De l\'any 1920 fins al 1933, les empreses dels Bur\xc3\xa9s agafaren el nom de Manufacturas del Llobret i Ter, S.A. Abans de la Guerra Civil treballaven a la factoria d\'Angl\xc3\xa8s 880 persones._NEWLINE_Durant la guerra civil espanyola va ser col\xc2\xb7lectivitzada i convertida en f\xc3\xa0brica d\'armament. El mateix any 1939 la ind\xc3\xbastria torna a produir teixits i arriba a tenir m\xc3\xa9s de 1.000 treballadors fins a finals del segle XX i primers del segle XXI, quan el setembre de 2002, Filatures Bur\xc3\xa9s fa suspensi\xc3\xb3 de pagaments, tanca l\'empresa i s\'inicia un moviment social per protegir i conservar l\'edifici del vapor. El 2003 l\'Ajuntament d\'Angl\xc3\xa8s adquireix la propietat de la m\xc3\xa0quina del vapor en subhasta p\xc3\xbablica i l\'any 2006, per conveni urban\xc3\xadstic, la propietat de diverses naus._NEWLINE_La fam\xc3\xadlia dispos\xc3\xa0 d\'una resid\xc3\xa8ncia just davant de la f\xc3\xa0brica d\'Angl\xc3\xa8s, anomenada "Vila Eul\xc3\xa0lia", el nom de l\'esposa de Francesc Bur\xc3\xa9s. Es tracta d\'una casa modernista de 700 m\xc2\xb2. en dues plantes d\'autor desconegut, tot i que sembla que Rafael Mas\xc3\xb3 hi va fer alguna intervenci\xc3\xb3.'