b'\n_START_ARTICLE_\nRep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEs t\xc3\xa9 com a data de la fundaci\xc3\xb3 de Ven\xc3\xa8cia l\'any 421, en el qual els habitants de la regi\xc3\xb3, davant l\'amena\xc3\xa7a de les invasions de llombards i huns que havien destru\xc3\xaft la capital, Aquilea, es van refugiar als aiguamolls de la desembocadura del Po, en la llacuna situada al golf, entre la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica i la balc\xc3\xa0nica, anomenat m\xc3\xa9s tard precisament golf de Ven\xc3\xa8cia. Les construccions d\'aquesta \xc3\xa8poca eren simples edificacions lacustres. A causa d\'aquesta estrat\xc3\xa8gica caracter\xc3\xadstica geogr\xc3\xa0fica, Ven\xc3\xa8cia va tenir des de llavors una gran independ\xc3\xa8ncia respecte als seus dominadors, gr\xc3\xa0cies a la barrera natural de la cadena d\'illes en una llacuna profunda que impedia un atac de cavalleria o infanteria.\n_START_SECTION_\nDepend\xc3\xa8ncia de l\'Imperi Bizant\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nQuan el general Belisari va conquerir per a l\'Imperi Bizant\xc3\xad gran part d\'It\xc3\xa0lia al segle\xc2\xa0vi, Ven\xc3\xa8cia va passar a formar part del domini d\'aquest imperi, depenent administrativament de la ciutat de Ravenna, seu del poder imperial a la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica. L\'exarcat de Ravenna estava dividit en ducats, i el ducat de Ven\xc3\xa8cia n\'era un. L\'any 726, el veneci\xc3\xa0 Orso Ipat va ser reconegut per l\'Imperi Bizant\xc3\xad com a dux, acceptant aix\xc3\xad l\'autonomia (encara que no independ\xc3\xa8ncia) de Ven\xc3\xa8cia. No obstant aix\xc3\xb2, amb la r\xc3\xa0pida desaparici\xc3\xb3 del poder bizant\xc3\xad a It\xc3\xa0lia, Orso Ipat va quedar assentat definitivament com a dux de Ven\xc3\xa8cia, en qualitat de governant aut\xc3\xb2nom.\n_START_SECTION_\nIndepend\xc3\xa8ncia i expansi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat de Ven\xc3\xa8cia va obtenir la seva independ\xc3\xa8ncia total en el segle\xc2\xa0ix. Cal destacar que, ja des de mitjan segle\xc2\xa0viii, la ciutat ni obe\xc3\xafa l\'emperador bizant\xc3\xad en la pr\xc3\xa0ctica, ni formava part del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic, sin\xc3\xb3 que hi establia relacions comercials com un estat sobir\xc3\xa0; l\'any 803, tots dos imperis van recon\xc3\xa8ixer la independ\xc3\xa8ncia de facto de Ven\xc3\xa8cia, arribant aquesta a rebutjar en el 811 un intent d\'invasi\xc3\xb3 llombarda, i enviant el 841 una flota de suport a l\'emperador bizant\xc3\xad en la seva lluita contra el califat abb\xc3\xa0ssida. La ubicaci\xc3\xb3 de Ven\xc3\xa8cia enmig d\'una llacuna natural feia arriscat l\'intent de conquerir-la, mentre l\'art naval europeu en la baixa edat mitjana estava molt poc desenvolupat; precisament, van ser els venecians qui van col\xc2\xb7laborar en el desenvolupament de la construcci\xc3\xb3 n\xc3\xa0utica per raons primordials de necessitat: amb un territori continental molt petit, la seva font de subsist\xc3\xa8ncia va ser el comer\xc3\xa7 a l\'Adri\xc3\xa0tic, per la qual cosa l\'est\xc3\xadmul a la navegaci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima s\'havia transformat en una necessitat i alhora en font de poder._NEWLINE_A l\'alta edat mitjana, Ven\xc3\xa8cia va prosperar com mai abans gr\xc3\xa0cies al control del comer\xc3\xa7 amb l\'Orient i als beneficis que aix\xc3\xb2 suposava, expandint-se pel mar Adri\xc3\xa0tic, aproximadament des del 991 amb el regnat de Piero II Orseolo; sota el r\xc3\xa8gim, va comen\xc3\xa7ar l\'expansi\xc3\xb3 veneciana per les costes de Dalm\xc3\xa0cia. El fet que molt pocs estats de l\'\xc3\xa8poca tinguessin els coneixements navals dels venecians va afavorir-los en el desenvolupament d\'una flota comercial i militar molt extensa per a la seva \xc3\xa8poca, que els va servir per a instal\xc2\xb7lar llocs comercials en cada rac\xc3\xb3 de la Mediterr\xc3\xa0nia oriental. En realitat, com l\'expansi\xc3\xb3 politicomilitar de l\'Imperi Bizant\xc3\xad es concentrava en les rutes de terra ferma, la cort de Constantinoble deixava les illes mediterr\xc3\xa0nies a l\'ambici\xc3\xb3 mercantil dels venecians, que les aprofitaven com a avan\xc3\xa7ades comercials. L\'expansi\xc3\xb3 veneciana va ser tan reeixida que, a mitjan segle\xc2\xa0xi, una butlla papal va recon\xc3\xa8ixer la sobirania de Ven\xc3\xa8cia sobre tota la costa oriental de l\'Adri\xc3\xa0tic._NEWLINE_La ubicaci\xc3\xb3 de Ven\xc3\xa8cia al mig del mar Mediterrani li permetia un actiu paper mercantil entre Bizanci i la resta d\'Europa; a m\xc3\xa9s, la seva ubicaci\xc3\xb3 a l\'extrem nord de l\'Adri\xc3\xa0tic la defensava d\'atacs mar\xc3\xadtims a causa del seu domini militar sobre Dalm\xc3\xa0cia; aquestes circumst\xc3\xa0ncies van augmentar el poder veneci\xc3\xa0 en una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 les flotes comercials en el Mediterrani eren rares._NEWLINE_Un altre factor clau en va ser la toler\xc3\xa0ncia religiosa i social dels venecians cap als jueus i musulmans; \xc3\xa9s, de fet, aquesta toler\xc3\xa0ncia dels venecians en mat\xc3\xa8ria religiosa el que els va permetre comerciar lliurement amb els estats isl\xc3\xa0mics del nord d\'\xc3\x80frica, servint de valuosos intermediaris entre aquests i Europa. Paral\xc2\xb7lelament, es permetia lliurement l\'assentament de comerciants jueus a la ciutat, consentint a aquests exercir el comer\xc3\xa7 i la ind\xc3\xbastria lliurement, a m\xc3\xa9s de beneficiar-se de les xarxes de contactes perqu\xc3\xa8 les comunitats jueves d\'Europa lluitaven per preservar.\n_START_SECTION_\nApogeu de la Rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'any 1100, Ven\xc3\xa8cia era ja una gran pot\xc3\xa8ncia mediterr\xc3\xa0nia, fins al punt que podia oferir els seus serveis com a flota naval al mateix Imperi Bizant\xc3\xad i guanyar, gr\xc3\xa0cies a aix\xc3\xb2, privilegis comercials excepcionals a Constantinoble, el centre comercial d\'Europa en aquests anys. El rol intermediari dels venecians els va permetre exercir un control gaireb\xc3\xa9 total sobre els intercanvis comercials europeus amb l\'Orient Mitj\xc3\xa0, mentre que els regnes musulmans de la Mediterr\xc3\xa0nia recorrien tamb\xc3\xa9 a Ven\xc3\xa8cia com a intermediari comercial amb la resta d\'Europa. La Rep\xc3\xbablica veneciana, m\xc3\xa9s interessada en el comer\xc3\xa7 que en l\'expansi\xc3\xb3 religiosa o militar, apareixia com l\'intermediari mercantil ideal per als regnes mediterranis de qualsevol religi\xc3\xb3 a partir del segle\xc2\xa0xii._NEWLINE_La flota veneciana constru\xc3\xafda per a la Quarta croada, pel seu poder i grans dimensions, va ser determinant per al saqueig de Constantinoble el 1204, i acceler\xc3\xa0 amb aquest fet la decad\xc3\xa8ncia de l\'Imperi Bizant\xc3\xad. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la debilitat bizantina, Ven\xc3\xa8cia va aconseguir annexionar Creta i Eubea a inicis del segle\xc2\xa0xiii, expandint encara m\xc3\xa9s el seu poder i riquesa, i arribaren les flotes comercials venecianes a instal\xc2\xb7lar llocs comercials fins al mar Negre, a l\'actual costa de Crimea; aquesta expansi\xc3\xb3 cap a territoris de la R\xc3\xbassia de K\xc3\xadev va permetre als comerciants venecians arribar als punts m\xc3\xa9s occidentals del comer\xc3\xa7 asi\xc3\xa0tic, guanyant acc\xc3\xa9s als productes traficats per la ruta de la Seda des de la Xina. Tal avantatge comercial, inexistent per a altres estats europeus, va ser explotat excel\xc2\xb7lentment pels venecians._NEWLINE_El 1369, la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia rebutja una ofensiva de Llu\xc3\xads I d\'Hongria. El 1380, Ven\xc3\xa8cia va derrotar en combat la recent compet\xc3\xa8ncia comercial de G\xc3\xa8nova, ciutat que va limitar llavors la seva expansi\xc3\xb3 a la Mediterr\xc3\xa0nia occidental, encara que es va mantenir com a competidor comercial per diversos segles m\xc3\xa9s. M\xc3\xa9s tard, el 1489, Ven\xc3\xa8cia va conquerir l\'estat croat de Xipre i el 1416 va derrotar els turcs a Gal\xc2\xb7l\xc3\xadpoli, i assegur\xc3\xa0 per un segle el seu domini mar\xc3\xadtim, tot i l\'expansi\xc3\xb3 terrestre de l\'Imperi Otom\xc3\xa0._NEWLINE_L\'apogeu de Ven\xc3\xa8cia va arribar al m\xc3\xa0xim a la primera meitat del segle\xc2\xa0xv, quan els venecians van comen\xc3\xa7ar l\'expansi\xc3\xb3 per It\xc3\xa0lia, com a resposta a l\'amena\xc3\xa7ador avan\xc3\xa7 de Gian Galeazzo Visconti, duc de Mil\xc3\xa0. El 1410, Ven\xc3\xa8cia controlava la major part del V\xc3\xa8neto, incloent-hi ciutats com Verona, P\xc3\xa0dua i Udine i, m\xc3\xa9s tard, Brescia i B\xc3\xa8rgam (anomenades col\xc2\xb7lectivament el Stato di Terraferma), controlant una flota de gaireb\xc3\xa9 3.300 vaixells. El mar Adri\xc3\xa0tic va esdevenir el mare Veneziano, des de Corf\xc3\xba fins al riu Po, mentre les possessions del Stato di Mare arribaven a Xipre, Creta, Eubea, i a diverses illes del mar Egeu i nombrosos enclavaments en els Balcans, mentre les flotes venecianes mantenien actiu el comer\xc3\xa7 amb tota la Mediterr\xc3\xa0nia, estenent la seva xarxa de contactes mercantils per tot Europa i Orient Mitj\xc3\xa0, des d\'Anglaterra fins a Egipte, i la mateixa ciutat de Ven\xc3\xa8cia superava els 100.000 habitants, xifra elevad\xc3\xadssima per a l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_ _NEWLINE_La presa de Constantinoble pels turcs el 1453 va marcar el principi de la decad\xc3\xa8ncia veneciana, cosa que va propiciar un acord entre Mil\xc3\xa0 i Ven\xc3\xa8cia, que va acabar les guerres de Llombardia amb la pau de Lodi el 1454, a la qual despr\xc3\xa9s es van adherir Flor\xc3\xa8ncia i N\xc3\xa0pols._NEWLINE_L\'expansi\xc3\xb3 naval de Portugal a la costa atl\xc3\xa0ntica africana i el descobriment d\'Am\xc3\xa8rica per Espanya van despla\xc3\xa7ar l\'atenci\xc3\xb3 dels grans corrents comercials de la Mediterr\xc3\xa0nia a l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic, de manera que el tr\xc3\xa0fic comercial veneci\xc3\xa0 va comen\xc3\xa7ar a perdre import\xc3\xa0ncia a Europa, de manera lenta per\xc3\xb2 inevitable. A m\xc3\xa9s, Ven\xc3\xa8cia es va veure obligada a sostenir una lluita esgotadora contra el jove Imperi Otom\xc3\xa0, transformat ja en pot\xc3\xa8ncia mundial. Encara que, en un inici, els mercaders venecians van mantenir davant de l\'Imperi Otom\xc3\xa0 els privilegis atorgats pels bizantins, la guerra es va fer inevitable a causa de l\'expansi\xc3\xb3 terrestre otomana des del 1470, que amena\xc3\xa7ava els enclavaments comercials de Ven\xc3\xa8cia, i finalment amb el tractat de Constantinoble se li va concedir Negroponte i altres illes de l\'Egeu, que ja havien caigut en mans otomanes, i la fortalesa albanesa de Scutari._NEWLINE_L\'expansi\xc3\xb3 a It\xc3\xa0lia els va enfrontar amb els estats pontificis pel control de la Romanya. Per contrarestar la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia, el papa Juli II va reunir la lliga de Cambrai el 1508. S\'hi trobaven Llu\xc3\xads XII de Fran\xc3\xa7a, l\'emperador Maximili\xc3\xa0 I d\'\xc3\x80ustria, i Ferran II el Cat\xc3\xb2lic, i la lluita va culminar en l\'aclaparadora derrota veneciana al maig de 1509 en la Batalla d\'Agnadello, que va aturar per sempre tot intent veneci\xc3\xa0 d\'expansi\xc3\xb3 a la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica. Despr\xc3\xa9s de la derrota, la rep\xc3\xbablica va mantenir la seva independ\xc3\xa8ncia mitjan\xc3\xa7ant cessions territorials a Espanya i Mil\xc3\xa0, i perqu\xc3\xa8 la seva destrucci\xc3\xb3 implicaria eliminar un potencial aliat contra l\'Imperi Otom\xc3\xa0. Malgrat aquesta crisi greu, encara a finals del segle\xc2\xa0xv Ven\xc3\xa8cia tenia 180.000 habitants i era la segona ciutat m\xc3\xa9s poblada d\'Europa, nom\xc3\xa9s superada per Par\xc3\xads; tenia prop de 2,1 milions de s\xc3\xbabdits repartits en les seves possessions, i era una de les urbs m\xc3\xa9s riques del m\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nDecad\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1470, l\'expansi\xc3\xb3 de l\'Imperi Otom\xc3\xa0 als Balcans va comen\xc3\xa7ar a preocupar els venecians; entre el 1499 i el 1503, una costosa guerra contra els turcs (que des del 1480 havien ja arribat a les costes de l\'Adri\xc3\xa0tic) nom\xc3\xa9s va acabar quan Ven\xc3\xa8cia va cedir territoris mediterranis a l\'Imperi Otom\xc3\xa0. El 1538, els venecians van ser de nou ven\xc3\xa7uts en combat per la flota otomana a Preveza i aix\xc3\xb2 va confirmar el predomini naval de Turquia a la Mediterr\xc3\xa0nia oriental, coincidint amb l\'apogeu de l\'Imperi Otom\xc3\xa0. El 1570, Xipre va patir la invasi\xc3\xb3 turca, i un any despr\xc3\xa9s els venecians abandonaven l\'illa, en no poder aturar la invasi\xc3\xb3 otomana. L\'alian\xc3\xa7a de les flotes veneciana, papal i espanyola, tot i que va v\xc3\xa8ncer els turcs en la Batalla de Lepant del 1571, no va aconseguir recuperar aquests territoris, en part perqu\xc3\xa8 tot i que Espanya veia un potencial aliat mediterrani en Ven\xc3\xa8cia, no estava disposada a sostenir amb tropes espanyoles una nova expansi\xc3\xb3 colonial veneciana._NEWLINE_Havent ja acceptat la supremacia naval turca, Ven\xc3\xa8cia es va esfor\xc3\xa7ar a mantenir la seva activitat comercial al llarg del segle\xc2\xa0xvii, observant una acurada neutralitat cap als seus ve\xc3\xafns m\xc3\xa9s poderosos: Espanya, l\'Imperi Otom\xc3\xa0, i Fran\xc3\xa7a. Ven\xc3\xa8cia va quedar eclipsada econ\xc3\xb2micament per la riquesa d\'Espanya i el seu imperi colonial, aix\xc3\xad com per la gran expansi\xc3\xb3 comercial ultramarina d\'Anglaterra i Holanda, basada en les rutes ultramarines de l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic que disminueixen greument la influ\xc3\xa8ncia comercial de Ven\xc3\xa8cia, redu\xc3\xafda a un Mediterrani menys ric i on ha de rivalitzar amb altres grans poders._NEWLINE_La decad\xc3\xa8ncia veneciana es confirma quan Turquia inicia la invasi\xc3\xb3 de l\'illa de Creta el 1645, amena\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbaltima gran col\xc3\xb2nia veneciana. Tropes otomanes van acabar de conquerir Creta el 1669, despr\xc3\xa9s d\'una costosa guerra de 25 anys en qu\xc3\xa8 Ven\xc3\xa8cia nom\xc3\xa9s va quedar en possessi\xc3\xb3 de petits enclavaments balc\xc3\xa0nics. Ven\xc3\xa8cia es va llan\xc3\xa7ar a una nova guerra contra l\'Imperi Otom\xc3\xa0 el 1684, aliada amb \xc3\x80ustria i R\xc3\xbassia, intentant recuperar les possessions perdudes; en aquesta situaci\xc3\xb3, tropes venecianes conqueriren el Pelopon\xc3\xa8s i Atenes. La guerra va acabar el 1699 amb el tractat de Karlowitz que afavoreix \xc3\xa0mpliament \xc3\x80ustria i R\xc3\xbassia en perjudici de Turquia i reconeix les conquestes de Ven\xc3\xa8cia, per\xc3\xb2 no li d\xc3\xb3na a aquesta els ports mediterranis tan necessaris per al seu comer\xc3\xa7._NEWLINE_Cap al segle\xc2\xa0xviii, la Seren\xc3\xadssima Rep\xc3\xbablica no era m\xc3\xa9s que una p\xc3\xa0l\xc2\xb7lida ombra del que va ser; el comer\xc3\xa7 a la Mediterr\xc3\xa0nia era ara compartit amb G\xc3\xa8nova i Livorno (que es trobaven sota protecci\xc3\xb3 espanyola i estaven, per aix\xc3\xb2, menys exposades a atacs otomans), mentre que el 1719 \xc3\x80ustria declarava la seva possessi\xc3\xb3 de Trieste com a port lliure i aix\xc3\xad evitava la intermediaci\xc3\xb3 mercantil veneciana; tanta compet\xc3\xa8ncia comercial va reduir encara m\xc3\xa9s les fonts de riquesa de la rep\xc3\xbablica. Una altra guerra en alian\xc3\xa7a amb \xc3\x80ustria i contra Turquia el 1714-1718 va acabar amb la pau de Passarowitz, que va significar la p\xc3\xa8rdua total del Pelopon\xc3\xa8s a canvi de min\xc3\xbascules conquestes a Alb\xc3\xa0nia i Dalm\xc3\xa0cia, beneficiant novament \xc3\x80ustria com a nova gran pot\xc3\xa8ncia en detriment de l\'Imperi Otom\xc3\xa0._NEWLINE_La decad\xc3\xa8ncia de Ven\xc3\xa8cia es va fer m\xc3\xa9s greu al llarg del segle\xc2\xa0xviii, mentre l\'aristocr\xc3\xa0cia veneciana es mantenia en el govern com un nucli tancat que impedia a la burgesia l\'ascens social, fins i tot prohibint la compra de la qualitat de patrici: en aquesta \xc3\xa8poca, la pol\xc3\xadtica es trobava completament dominada per fam\xc3\xadlies antigues de l\'aristocr\xc3\xa0cia com els Bragadin, Dandolo, i Mocenigo. Mentrestant, augmenta el nombre d\'arist\xc3\xb2crates empobrits (els barnaboti), que es converteixen en una costosa c\xc3\xa0rrega financera per al govern en tant que reben una pensi\xc3\xb3 estatal per subsistir, ja que al segle\xc2\xa0xviii Ven\xc3\xa8cia no t\xc3\xa9 comer\xc3\xa7 extern ni expansi\xc3\xb3 colonial on aquests arist\xc3\xb2crates puguin crear riquesa; m\xc3\xa9s encara, quan com a arist\xc3\xb2crates menyspreen treballar en ocupacions de burgesos. No obstant aix\xc3\xb2, la decad\xc3\xa8ncia accelerada deixa pas a la vitalitat cultural que s\xc3\xad que emergeix amb els burgesos Antonio Vivaldi (m\xc3\xbasica), Giovanni Battista Tiepolo (pintura), i Carlo Goldoni (teatre)._NEWLINE_Sense poder enfrontar amb \xc3\xa8xit els seus nous competidors en el comer\xc3\xa7 del Mediterrani (i en el mateix Adri\xc3\xa0tic), sense ind\xc3\xbastria de gran mida, i sense col\xc3\xb2nies riques que sostinguin l\'estat, la rep\xc3\xbablica troba un nou fil\xc3\xb3 de riquesa en la loteria i els jocs d\'atzar, aix\xc3\xad com en la prostituci\xc3\xb3, atraient a Ven\xc3\xa8cia visitants adinerats de tot Europa. El 1797, s\'arriben a comptar fins a 176 casinos legals a la capital, mentre les festivitats (incloent-hi els carnestoltes) se succeeixen al llarg de l\'any gaireb\xc3\xa9 sense descans._NEWLINE_En la pr\xc3\xa0ctica, les atraccions tur\xc3\xadstiques del joc i el meretrici eren la font de gaireb\xc3\xa9 l\'\xc3\xbanic ingr\xc3\xa9s regular que percebia el fisc veneci\xc3\xa0 des del 1750. En contrast, la flota comercial veneciana estava formada el 1792 nom\xc3\xa9s per 309 navilis, menys de la desena part del que era en el seu apogeu tres segles abans._NEWLINE_Malgrat el velo\xc3\xa7 empobriment i el deteriorament de l\'economia, Ven\xc3\xa8cia continuava dominant part del litoral adri\xc3\xa0tic i algunes de les Illes J\xc3\xb2niques, per\xc3\xb2 aquestes possessions eren nom\xc3\xa9s una ombra de l\'antic poder veneci\xc3\xa0, ara min\xc3\xbascul davant \xc3\x80ustria. Els intents de reforma del 1760 i 1774 van fracassar per l\'oposici\xc3\xb3 de l\'oligarquia a permetre la renovaci\xc3\xb3 dels seus quadres o obrir les seves portes a burgesos adinerats; fins i tot, el 1784, el patrici Andrea Tron lamentava que el capital fos usat per a sustentar extravag\xc3\xa0ncies, espectacles, vicis i diversions en comptes de sustentar el comer\xc3\xa7. L\'\xc3\xbaltim dux, Ludovico Manin, va ser elegit el 1789, tot i ser de noblesa recent en tant que era un dels pocs arist\xc3\xb2crates que encara podia donar diners a l\'estat per resoldre les m\xc3\xa9s urgents despeses oficials.\n_START_SECTION_\nExtinci\xc3\xb3 de la rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nAl mar\xc3\xa7 del 1797, el territori de Ven\xc3\xa8cia va ser enva\xc3\xaft per les tropes de Napole\xc3\xb3 Bonaparte, tant per terra com per mar; les ciutats del Stato di Terraferma es van rendir r\xc3\xa0pidament davant la superioritat num\xc3\xa8rica francesa, mentre que la flota de guerra veneciana estava formada per nom\xc3\xa9s 11 vaixells \xc3\xbatils, per\xc3\xb2 incapa\xc3\xa7os de resistir. El govern va afrontar a l\'abril un ultim\xc3\xa0tum de Napole\xc3\xb3 Bonaparte mentre que, a inicis de maig, les tropes franceses acabaven d\'ocupar el Stato di Terraferma gaireb\xc3\xa9 sense lluita, i nom\xc3\xa9s faltava ocupar la capital mateixa. El Gran Consell es va reunir finalment el 12 de maig per dissoldre i instaurar un "govern representatiu" seguint el model franc\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 quatre dies despr\xc3\xa9s tropes franceses van prendre l\'urbs sense que les tropes venecianes oposessin la menor resist\xc3\xa8ncia, i s\'exting\xc3\xad definitivament la rep\xc3\xbablica. Despr\xc3\xa9s de la signatura del tractat de Campoformio, a l\'octubre del mateix any, es va repartir el territori de Ven\xc3\xa8cia entre Fran\xc3\xa7a i \xc3\x80ustria._NEWLINE_El 1866, el V\xc3\xa8neto i Ven\xc3\xa8cia es van incorporar al Regne d\'It\xc3\xa0lia.\n_START_SECTION_\nEl govern de la rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nDes del primer moment, l\'organitzaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia es va esfor\xc3\xa7ar per evitar que una sola persona reun\xc3\xads tot el poder. D\'aquesta manera, la funci\xc3\xb3 suprema que assumia el dux va quedar de seguida sotmesa a la vigil\xc3\xa0ncia de diversos consells. El Consell Major o Gran Consell (Maggior Consiglio) elaborava les lleis, el senat s\'encarregava de la pol\xc3\xadtica exterior i dels assumptes militars i econ\xc3\xb2mics. Un altre organisme, El consell dels deu, garantia la seguretat de l\'estat i disposava d\'un cos de policia._NEWLINE_L\'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica republicana es va anar fent m\xc3\xa9s complexa a mesura que creixia la influ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica i pol\xc3\xadtica de Ven\xc3\xa8cia en el mar Mediterrani i s\'havia d\'enfrontar a altres pot\xc3\xa8ncies comercials. En els primers anys de la rep\xc3\xbablica, el sistema pol\xc3\xadtic de govern estava constitu\xc3\xaft per una autocr\xc3\xa0cia, amb el dux com a dictador gaireb\xc3\xa9 absolut. Aquest t\xc3\xadtol va comen\xc3\xa7ar a utilitzar-se quan la ciutat de Ven\xc3\xa8cia estava subjecta a la sobirania de l\'Imperi Bizant\xc3\xad, i es f\xc3\xa9u permanent despr\xc3\xa9s que la ciutat aconsegu\xc3\xads la seva independ\xc3\xa8ncia respecte a Constantinoble._NEWLINE_D\'acord amb la tradici\xc3\xb3 veneciana, el primer dux va ser Paolo Lucio Anafesto, elegit per al c\xc3\xa0rrec l\'any 697. El dux era triat de per vida per al c\xc3\xa0rrec, amb un complicat sistema d\'inspiraci\xc3\xb3 bizantina. Tradicionalment, des del 697, cada dux havia associat a les funcions de govern un fill o un altre familiar, per\xc3\xb2 r\xc3\xa0pidament aquest costum va ser prohibit per llei; el 1172, es va establir l\'elecci\xc3\xb3 del dux per un conjunt de 40 ( despr\xc3\xa9s 41) ciutadans, elegits a l\'atzar._NEWLINE_El 1268, es va fixar el sistema electoral vigent fins a l\'extinci\xc3\xb3 de la rep\xc3\xbablica el 1797, que consistia en una s\xc3\xa8rie de quatre eleccions; cadascuna era seguida d\'un sorteig entre els ciutadans elegits, eliminant successivament electors i designant-ne de nous, fins que en el quart sorteig es formava el grup de 41 patricis que finalment seleccionaven el dux. Tan complex sistema buscava evitar la influ\xc3\xa8ncia de les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s riques i impedir que alguna d\'aquestes (vigilada de prop per altres fam\xc3\xadlies del mateix poder i riquesa) intent\xc3\xa9s crear una dinastia._NEWLINE_Des del 1148, els poders del dux van ser limitats per la Promissione Ducale, un comprom\xc3\xads assumit pel dux en el moment del seu nomenament. Com a resultat d\'aix\xc3\xb2, el poder va ser compartit amb el Gran Consell o Consell Major, compost per 480 membres elegits de determinades fam\xc3\xadlies de la noblesa, per tal que "el dux no pogu\xc3\xa9s fer res sense el Consell Major i el Consell Major no podia fer res sense ell"._NEWLINE_Al segle\xc2\xa0xii, les fam\xc3\xadlies aristocr\xc3\xa0tiques del Rialto van disminuir de manera encara m\xc3\xa9s dr\xc3\xa0stica el poder del dux amb l\'establiment del Consell menor (creat el 1175), compost per sis membres assessors del dux i la Quarantia (creada el 1179) com a Tribunal Suprem._NEWLINE_El 1223, aquestes dues institucions es van combinar en la Signoria, que estava formada pel dux, el Consell Menor i els tres dirigents de la Quarantia. La Signoria era l\'\xc3\xb2rgan central de govern, que representava la continu\xc3\xaftat de la rep\xc3\xbablica, com es mostra en l\'expressi\xc3\xb3: "si \xc3\xa8 morto il Doge, non la Signoria" ("encara que el dux estigui mort, no la Signoria")._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es van crear dos \xc3\xb2rgans anomenats sapientes, que es convertirien posteriorment en sis. La combinaci\xc3\xb3 de sapientes i alguns altres grups va ser anomenat un Collegio, que formava un poder executiu._NEWLINE_El 1229, es va instituir el Consiglio dei Pregadi, comunament denominat el senat, compost per 60 membres elegits pel Consell Major, des del qual es dirigia la pol\xc3\xadtica exterior i l\'elecci\xc3\xb3 d\'ambaixadors. Aquests esdeveniments van deixar el dux amb un poder personal molt redu\xc3\xaft i va veure com l\'autoritat era exercida b\xc3\xa0sicament pel Consell Major, que constitu\xc3\xafa un parlament extremadament limitat, en qu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s estaven autoritzats a participar els membres de les grans fam\xc3\xadlies aristocr\xc3\xa0tiques de la rep\xc3\xbablica._NEWLINE_Ven\xc3\xa8cia afirmava que el seu govern era una "rep\xc3\xbablica cl\xc3\xa0ssica" _NEWLINE_perqu\xc3\xa8 era la combinaci\xc3\xb3 de les tres formes b\xc3\xa0siques presents: el poder real en el dux, l\'aristocr\xc3\xa0cia al senat, i el poder democr\xc3\xa0tic en el Consell Major. Aix\xc3\xb2 no obstant, la investidura del dux gaireb\xc3\xa9 sempre va recaure en un membre de les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s adinerades de Ven\xc3\xa8cia, ja que la possessi\xc3\xb3 d\'aquest c\xc3\xa0rrec obligava el titular a finan\xc3\xa7ar nombros\xc3\xadssimes despeses (festes populars, cerim\xc3\xb2nies luxoses, festes del carnestoltes, regals de diners a arist\xc3\xb2crates arru\xc3\xafnats) que nom\xc3\xa9s una persona molt rica podia sostenir._NEWLINE_El 10 de juliol de 1310, es va establir el Consell dels deu, organitzaci\xc3\xb3 semblant a una policia secreta de l\'estat, que es va fer molt poder\xc3\xb3s i va esdevenir l\'eix central de la pol\xc3\xadtica veneciana. Va ser introdu\xc3\xaft de manera provisional, com a reacci\xc3\xb3 a la revolta promoguda per Bajamonte Tiepolo contra la clausura del Consell Major. Li van ser assignats poders d\'emerg\xc3\xa8ncia per lluitar contra la revolta i, encara que originalment es va establir per un per\xc3\xadode de dos mesos, la seva autoritat va ser renovada de manera cont\xc3\xadnua, fins que va esdevenir un \xc3\xb2rgan de car\xc3\xa0cter permanent el 1334. Al voltant de 1600, la seva dominaci\xc3\xb3 sobre el Gran Consell va ser considerada una amena\xc3\xa7a i va ser redu\xc3\xaft el seu poder._NEWLINE_El 1454, el Tribunal Suprem dels tres inquisidors va ser establert per guardar la seguretat de la rep\xc3\xbablica. Per mitj\xc3\xa0 de l\'espionatge, el contraespionatge, i una xarxa d\'informadors que espiava pr\xc3\xa0cticament tots els habitants de la rep\xc3\xbablica, va impedir que Ven\xc3\xa8cia caigu\xc3\xa9s sota el poder d\'un senyor absolut (Signore), com moltes altres ciutats italianes de l\'\xc3\xa8poca a causa de la m\xc3\xbatua vigil\xc3\xa0ncia exercida entre els arist\xc3\xb2crates poderosos. Un dels inquisidors, popularment conegut com Il Rosso (\'El vermell\') a causa de la seva t\xc3\xbanica escarlata, era escollit pels consellers del dux; dos, coneguts popularment com a I Neri (\'els negres\' per la seva t\xc3\xbanica negra) eren escollits pel Consell dels deu. El Tribunal Suprem va assumir gradualment algun dels poders del Consell dels deu._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 el sistema evitava la creaci\xc3\xb3 d\'una dinastia familiar, tamb\xc3\xa9 concentrava el poder efectiu en poques fam\xc3\xadlies com els Contarini, Bragadin, Giustinian, Mocenigo, Pisan, Foscarini, Loredan, que van mantenir la seva riquesa fins als \xc3\xbaltims dies de la rep\xc3\xbablica, al mateix temps que altres arist\xc3\xb2crates (els anomenats barnaboti) s\'empobrien a causa del declivi del poder veneci\xc3\xa0, per\xc3\xb2 conservaven els seus drets de vot en el Gran Consell, que estava al seu torn vedat als burgesos m\xc3\xa9s adinerats._NEWLINE_El 1556, els provveditori ai beni inculti van ser tamb\xc3\xa9 creats amb la finalitat de millorar l\'agricultura per increment de l\'\xc3\xa0rea de cultiu en les possessions continentals de Ven\xc3\xa8cia (pr\xc3\xa0cticament, tota l\'actual regi\xc3\xb3 del V\xc3\xa8neto) i estimular les inversions privades en el desenvolupament agr\xc3\xadcola. La pujada de preus del gra durant el segle\xc2\xa0xvi va estimular la transfer\xc3\xa8ncia de capital del comer\xc3\xa7 cap a la terra m\xc3\xa9s encara, ja que les guerres de Ven\xc3\xa8cia amb l\'Imperi Otom\xc3\xa0 van accelerar la decad\xc3\xa8ncia comercial de la rep\xc3\xbablica, i el centre efectiu de poder (i amb aix\xc3\xb2, el tr\xc3\xa0fic mercantil m\xc3\xa9s lucratiu) es traslladava fora de la conca del mar Mediterrani.'