b'\n_START_ARTICLE_\nHebreu samarit\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nEscriptura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'hebreu samarit\xc3\xa0 s\'escriu amb l\'alfabet samarit\xc3\xa0, una escriptura que va evolucionar directament de l\'alfabet paleohebreu, l\'origen del qual d\'aquest \xc3\xbaltim est\xc3\xa0 en l\'alfabet fenici. A difer\xc3\xa8ncia de tots els altres dialectes de l\'hebreu, els quals s\'escriuen amb l\'alfabet hebreu, una versi\xc3\xb3 de l\'alfabet arameu.\n_START_SECTION_\nAccentuaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'accent en general difereix al de les altres tradicions, ja que normalment recau en la pen\xc3\xbaltima i de vegades \xc3\xbaltima s\xc3\xadl\xc2\xb7laba.\n_START_SECTION_\nDemostratius\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xb2 masc. ze, fem. z\xc3\xa9ot, pl. \xc3\xadlla._NEWLINE_All\xc3\xb2 alaz (escrit amb una he al comen\xc3\xa7ament).\n_START_SECTION_\nRelatius\n_START_PARAGRAPH_\nQui, que: \xc3\xa9\xc5\xa1ar.\n_START_SECTION_\nInterrogatius\n_START_PARAGRAPH_\nQui = mi, qu\xc3\xa8 = ma.\n_START_SECTION_\nSubstantiu\n_START_PARAGRAPH_\nQuan s\'afegeixen sufixos, la \xc3\xaa i \xc3\xb4 de l\'\xc3\xbaltima s\xc3\xadl\xc2\xb7laba poden convertir-se en \xc3\xae i \xc3\xbb: b\xc3\xb4r (en jueu bohr) "foradada" > b\xc3\xbar\xc3\xb4t "foradades". I\xc2\xa0 af "enuig" > \xc3\xa9ppa "el seu enuig"._NEWLINE_Els segolats es comporten m\xc3\xa9s o menys com en altres dialectes hebreus: be\xc5\xa3en "est\xc3\xb3mac" > b\xc3\xa1\xc5\xa3nek "el teu est\xc3\xb3mac", ke\xe2\x80\xb2seph "plata" > ke\xe2\x80\xb2sef\xc3\xa1nu (hebreu judaic kaspe\xe2\x80\xb2nu) "nostra plata", d\xc3\xa9rek "cam\xc3\xad" > dirkakimma "els vostres camins", per\xc3\xb2 \xc3\xa1re\xc5\x9f (en hebreu judaic: \xe2\x80\x99i\xe2\x80\xb2rets) "terra" > \xc3\xa1r\xc5\x9fak (hebreu judaic \xe2\x80\x99arts-ekha) "la teva terra".\n_START_SECTION_\nArticle\n_START_PARAGRAPH_\nL\'article definit \xc3\xa9s a- o e-, i causa geminaci\xc3\xb3 de la consonant que li segueix, excepte quan \xc3\xa9s gutural. S\'escriu amb una he, la qual no obstant aix\xc3\xb2 sol ser muda. Per aix\xc3\xb2, per exemple: \xc3\xa9nnar / \xc3\xa1nnar = "el jove"; ell\xc3\xaam = la carn", a\'\xc3\xa9mur = "l\'ase".\n_START_SECTION_\nNombre\n_START_PARAGRAPH_\nEls sufixos regulars de plural s\xc3\xb3n fem., -\xc3\xaam (hebreu judaic -im), masc., -\xc3\xb4t (hebreu judaic -oth). Exemples: eyyam\xc3\xaam "els dies", elam\xc3\xb4t "somnis"._NEWLINE_El dual a vegades \xc3\xa9s ayem (hebreu judaic: a\xe2\x80\xb2yim), ex. \xc5\xa1enatayem "dos anys", per\xc3\xb2 generalment \xc3\xa9s -\xc3\xaam com en y\xc3\xa9d\xc3\xaam "mans" (hebreu judaic yadhayim).\n_START_SECTION_\nTradici\xc3\xb3 del Nom Div\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEls samaritans tenen la tradici\xc3\xb3 de lletrejar-ho en les lletres samaritanes: "Yohth, Ie\', Baa, Ie\xe2\x80\x99"_NEWLINE_o dir "Shema" que significa "El Nom (Div\xc3\xad)" en arameu, que s\'assembla a l\'hebreu judaic "Ha-Shem".'