b"\n_START_ARTICLE_\nMotivaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa motivaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la causa que explica una determinada conducta, sobretot el motiu pel qual una persona es comporta d'una manera o l'inter\xc3\xa8s que la porta a intentar aconseguir algun objectiu. La motivaci\xc3\xb3 neix de les experi\xc3\xa8ncies anteriors, de la creen\xc3\xa7a o expectativa sobre un fet futur i de les emocions associades a una tasca. Com que \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s intern, no \xc3\xa9s directament observable, sin\xc3\xb3 que s'ha de jutjar per les accions o expressions del subjecte. Algunes de les motivacions m\xc3\xa9s profundes es relacionen amb l'inconscient._NEWLINE_La motivaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una de les \xc3\xa0rees d'estudi de la psicologia. Les seves aplicacions se centren en les esferes productives de la vida, l'educaci\xc3\xb3 i el treball, on l'individu ha de rendir i ha d'estar motivat per fer-ho. L'inter\xc3\xa8s millora l'atenci\xc3\xb3, augmenta l'esfor\xc3\xa7 i la productivitat, esmena errors m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament i permet dedicar m\xc3\xa9s temps a una tasca sense fatiga.\n_START_SECTION_\nGraus de motivaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa motivaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s sempre una escala, una persona est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s o menys motivada per fer alguna cosa. El grau m\xc3\xa9s baix \xc3\xa9s el rebuig actiu, que sorgeix de l'enuig o descontentament cap aquella activitat o situaci\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s segueix la amotivaci\xc3\xb3 o apatia. A continuaci\xc3\xb3 ve la motivaci\xc3\xb3 externa (per por al c\xc3\xa0stig o per voler una recompensa), la identificaci\xc3\xb3 progressiva amb les metes proposades i el grau m\xc3\xa9s alt correspon a la motivaci\xc3\xb3 interna, quan els motius sorgeixen del propi jo.\n_START_SECTION_\nTipus de motivaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMotivaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria: comprenen les necessitats b\xc3\xa0siques com s\xc3\xb3n l\xe2\x80\x99alimentaci\xc3\xb3, allotjament..._NEWLINE_Motivaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria: s\xe2\x80\x99han d\xe2\x80\x99adquirir i con\xc3\xa8ixer com s\xc3\xb3n l\xe2\x80\x99amistat, la llibertat, l\xe2\x80\x99amor...\n_START_SECTION_\nLa motivaci\xc3\xb3 intr\xc3\xadnseca i extr\xc3\xadnseca\n_START_PARAGRAPH_\nLa motivaci\xc3\xb3 pot estar dividida en dos teories diferents conegudes com la motivaci\xc3\xb3 intr\xc3\xadnseca (interna o innerent) i la motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca (externa).\n_START_SECTION_\nLa motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca\n_START_PARAGRAPH_\nLa motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca es refereix a la realitzaci\xc3\xb3 d'una activitat per tal d'assolir un resultat desitjat i \xc3\xa9s el contrari de la motivaci\xc3\xb3 intr\xc3\xadnseca. La motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca prov\xc3\xa9 de les influ\xc3\xa8ncies externes de l'individu. En la motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca, la pregunta m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de respondre \xc3\xa9s d'on obtenen els individus la motivaci\xc3\xb3 suficient per continuar esfor\xc3\xa7ant-se amb persist\xc3\xa8ncia. En general, la motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca s'utilitza per assolir els resultats que una persona no podria obtenir de la motivaci\xc3\xb3 intr\xc3\xadnseca. Motivacions extr\xc3\xadnseques comunes s\xc3\xb3n les recompenses (per exemple diners o t\xc3\xadtols) per mostrar el comportament desitjat, i l'amena\xc3\xa7a de c\xc3\xa0stig despr\xc3\xa9s d'una mala conducta. La compet\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s un factor de motivaci\xc3\xb3 extr\xc3\xadnseca, ja que anima a l'individu a guanyar i v\xc3\xa8ncer als altres, no simplement per gaudir de les recompenses intr\xc3\xadnseques de l'activitat. Una multitud d'espectadors i el desig de guanyar un trofeu tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n incentius extr\xc3\xadnsecs._NEWLINE_La psicol\xc3\xb2gica social ha indicat que les recompenses extr\xc3\xadnseques poden conduir a una sobre justificaci\xc3\xb3 i una posterior reducci\xc3\xb3 de la motivaci\xc3\xb3 intr\xc3\xadnseca. En un estudi que demostra aquest efecte, els nens que esperen ser recompensats amb una cinta i una estrella d'or per fer dibuixos van passar menys temps jugant amb els materials de dibuix que uns altres nens que van ser assignats a una situaci\xc3\xb3 inesperada recompensa en observacions posteriors. No obstant aix\xc3\xb2, un altre estudi va demostrar que estudiants de tercer grau que van ser recompensats amb un llibre de lectura van mostrar-se incentivats en vers la lectura posteriorment, el que implica que algunes recompenses no soscaven la motivaci\xc3\xb3 intr\xc3\xadnseca. Mentre que la provisi\xc3\xb3 de recompenses extr\xc3\xadnseques podria reduir la conveni\xc3\xa8ncia d'una activitat, l'\xc3\xbas de restriccions extr\xc3\xadnsecs, com l'amena\xc3\xa7a de c\xc3\xa0stig, en contra de la realitzaci\xc3\xb3 d'una activitat realment s'ha trobat per augmentar el seu inter\xc3\xa8s intr\xc3\xadnsec en aquesta activitat. En un estudi, quan els nens se'ls va donar amenaces lleus en contra de jugar amb una joguina atractiva, es va trobar que l'amena\xc3\xa7a en realitat va servir per augmentar l'inter\xc3\xa8s de l'infant en la joguina.\n_START_SECTION_\nElements per considerar en la motivaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa motivaci\xc3\xb3 es pot estudiar en quatre fases: el context, que forneix d'experi\xc3\xa8ncies al subjecte; el proc\xc3\xa9s de cognici\xc3\xb3, que el fa percebre la situaci\xc3\xb3 d'una manera determinada; la creen\xc3\xa7a que es crea sobre la situaci\xc3\xb3 o tasca  i per \xc3\xbaltim la conducta que manifesta._NEWLINE_Del context s'ha de considerar l'experi\xc3\xa8ncia pr\xc3\xa8via amb situacions similars, per exemple si un nen ha tingut un moment de diversi\xc3\xb3 llegint \xc3\xa9s m\xc3\xa9s probable que tingui ganes de tornar a llegir que si s'ha avorrit, encara que el llibre vari\xc3\xaf. Tamb\xc3\xa9 s'ha de considerar l'actitud de l'entorn sobre aquella activitat: un encoratjament actua com a refor\xc3\xa7ador, el subjecte tendeix a estar m\xc3\xa9s motivat per accions considerades bones pel seu grup social per tal d'aconseguir l'afecte dels altres i d'ajustar-se al patr\xc3\xb3 de valors imperant. No obstant aix\xc3\xb2, en determinades situacions \xc3\xa9s justament la trangressi\xc3\xb3 la que porta a actuar, com per exemple les conductes de risc dels adolescents. En aquest cas \xc3\xa9s la desaprovaci\xc3\xb3 i el desig de trencar la norma o diferenciar-se el que actua com a refor\xc3\xa7ador. _NEWLINE_La ment llavors processa la informaci\xc3\xb3 disponible sobre la nova situaci\xc3\xb3 i la compara amb el conjunt de creences de qu\xc3\xa8 disposa. Aquestes creences tenen a veure amb l'autoconcepte (especialment sobre si es podr\xc3\xa0 realitzar exitosament o no determinada tasca en funci\xc3\xb3 de les pr\xc3\xb2pies v\xc3\xa0lues), les atribucions causals, els valors desitjables i l'escala de necessitats que experimenta el subjecte en aquell moment._NEWLINE_Aquests elements augmenten o disminueixen la motivaci\xc3\xb3 per la situaci\xc3\xb3, que es manifesta en l'elecci\xc3\xb3 d'activitat (es fa o no una cosa i es fa de determinada manera), l'esfor\xc3\xa7 i persist\xc3\xa8ncia (hom tendeix a posar m\xc3\xa9s inter\xc3\xa8s i esfor\xc3\xa7 quan est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s motivat), la implicaci\xc3\xb3 emocional i el judici expl\xc3\xadcit sobre la tasca."