b'\n_START_ARTICLE_\nMuseu\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom "museu" ve del llat\xc3\xad museum i aquest del grec mous\xc3\xa9ion (\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb5i\xce\xbf\xce\xbd), "temple de les muses", que fou el nom donat a una instituci\xc3\xb3 d\'Alexandria fundada per Ptolemeu II Filadelf vers el 280 aC per la promoci\xc3\xb3 del coneixement i el suport dels erudits, diferenciant-se de les biblioteques. Segons Estrab\xc3\xb3 el Museu formava part del palau i contenia alguns p\xc3\xb2rtics o patis, un teatre p\xc3\xbablic, una sala de lectura, i una gran sala on els savis menjaven junts. Tamb\xc3\xa9 es coneix l\'exist\xc3\xa8ncia d\'altres museus del m\xc3\xb3n antic, com el museu al mont Helic\xc3\xb3, on s\'agrupaven els manuscrits d\'Hes\xc3\xadode i algunes est\xc3\xa0tues, el museu de l\'Acad\xc3\xa8mia de Plat\xc3\xb3 o el museu del Liceu d\'Arist\xc3\xb2til. Tamb\xc3\xa9 hi ha teories que defensen que el primer museu \xc3\xa9s m\xc3\xa9s antic encara, i que es trobava a la ciutat d\'Ur.\n_START_SECTION_\nElements\n_START_PARAGRAPH_\nInicialment, el primer factor que justificava i donava sentit als museus era la pr\xc3\xb2pia col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, que la instituci\xc3\xb3 s\'ocupava de conservar i mostrar. Amb el temps, el concepte de museu-contenidor, es va anar ampliant pel de servei cultural p\xc3\xbablic, i d\'altres elements van anar incorporant-se als components essencials del museu. Aquests es poden resumir en: el p\xc3\xbablic, la planificaci\xc3\xb3, el continent i el contingut.\n_START_SECTION_\nEl p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels objectius de tot museu \xc3\xa9s mostrar la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 i arribar al m\xc3\xa0xim de persones possibles, independentment del seu origen o nivell cultural. Durant el segle XVIII i XIX el principal p\xc3\xbablic dels museus eren gent de l\'aristocr\xc3\xa0cia i de la burgesia. Amb el temps el grup de gent es va ampliar a estudiosos, intel\xc2\xb7lectuals i historiadors. No fou fins a la segona meitat del segle XX, amb l\'arribada de la cultura de masses, que els museus van esdevenir centres totalment oberts a la societat. A principis del segle XXI, amb l\'arribada de les noves tecnologies i les xarxes socials, els museus s\'han obert al seu p\xc3\xbablic, agafant pres\xc3\xa8ncia a plataformes com Twitter o Facebook. _NEWLINE_Segons un estudi publicat pel Ministeri de Cultura d\'Espanya, actualment la gran part del p\xc3\xbablic (un 80%) que assisteix als museus ho fa en parella o en grups de 3-4 persones. La franja d\'edat m\xc3\xa9s significativa es troba entre els 12 i els 41 anys. Pel que fa al p\xc3\xbablic adult, m\xc3\xa9s del 63% posseeix estudis superiors. Segons l\'estudi, les expectatives de la visita m\xc3\xa9s compartides s\xc3\xb3n poder apreciar objectes o obres d\'art, con\xc3\xa8ixer la nostra hist\xc3\xb2ria i descobrir coses noves.\n_START_SECTION_\nLa planificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCom tota organitzaci\xc3\xb3, el museu ha de tenir uns objectius clars i ben definits. Aquests objectius sovint v\xc3\xa9nen marcats per la pol\xc3\xadtica cultural de la seva \xc3\xa0rea geogr\xc3\xa0fica d\'influ\xc3\xa8ncia i per les intencions del mateix equip gestor del museu. La museologia investiga sobre tots els temes relacionats amb la planificaci\xc3\xb3 del museu, com s\xc3\xb3n l\'adquisici\xc3\xb3 i conservaci\xc3\xb3 d\'obres d\'art, la disposici\xc3\xb3 f\xc3\xadsica de les obres, la difusi\xc3\xb3 educativa de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 o l\'an\xc3\xa0lisi de la relaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablic-museu, entre molts d\'altres aspectes.\n_START_SECTION_\nEl continent\n_START_PARAGRAPH_\nL\'activitat del museu es troba lligada a la seva pr\xc3\xb2pia estructura arquitect\xc3\xb2nica. Els museus es troben generalment ubicats en dos tipus d\'edificis, b\xc3\xa9 en construccions singulars de vella planta, constru\xc3\xafdes per complir una altra utilitat; b\xc3\xa9 en edificacions de nova planta, constru\xc3\xafdes espec\xc3\xadficament per esdevenir un museu. _NEWLINE_Els edificis de vella planta presenten particularitats arquitect\xc3\xb2niques que sovint dificulten o influeixen en el discurs expositiu. En els museus de nova planta, en canvi, els edificis estan espec\xc3\xadficament dissenyats com a museus, facilitant sovint la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de serveis complementaris, com la cafeteria, el guarda-roba o els accessos. Aquests edificis han de ser sobretot flexibles i extensibles, \xc3\xa9s a dir, han de permetre futures modificacions i/o ampliacions. Alguns dels continents de nova planta m\xc3\xa9s destacats del panorama muse\xc3\xadstic internacional s\xc3\xb3n els Guggenheim Museum de Nova York i de Bilbao, el Centre Pompidou de Par\xc3\xads i el Getty Center de Los Angeles, entre altres. _NEWLINE_La mateixa ubicaci\xc3\xb3 del continent influeix en el funcionament del museu i sovint sobre la quantitat i el tipus de p\xc3\xbablic. L\'edific pot trobar-se al centre de la ciutat o en un espai a una zona rural. Un exemple d\'aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s la ubicaci\xc3\xb3 del Museu Nacional d\'Art de Catalunya, amb Montju\xc3\xafc com a frontera natural, o els cinc palaus del carrer de Montcada que componen el Museu Picasso de Barcelona.\n_START_SECTION_\nEl contingut\n_START_PARAGRAPH_\nNormalment la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 permanent d\'un museu \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s una petita mostra del seu fons. Aquesta mostra \xc3\xa9s sovint una selecci\xc3\xb3 de les millors peces de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 o de les m\xc3\xa9s representatives. Les peces, per\xc3\xb2, no nom\xc3\xa9s han de valdre per si mateixes si no que han de tenir un sentit en el context de l\'exposici\xc3\xb3, han de mantenir certa relaci\xc3\xb3 amb la resta del material exposat.\n_START_SECTION_\nTipologia\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha molts tipus de museus, des de col\xc2\xb7leccions molt grans a les principals ciutats als museus molt petits i especialitzats en una tem\xc3\xa0tica en concret. Generalment, tot i que no sempre, els museus s\'agrupen en base al contingut de les seves col\xc2\xb7leccions. El Consell Internacional de Museus, al seu programa de 1975-77, distingia els museus entre museus de Ci\xc3\xa8ncies i T\xc3\xa8cniques, museus d\'hist\xc3\xb2ria natural, museus d\'arqueologia i hist\xc3\xb2ria, museus etnogr\xc3\xa0fics, museus d\'arts aplicades, museus d\'art modern, museus regionals i museus especialitzats (instruments, armes,...) Els museus es poden classificar segons diversos aspectes:\n_START_SECTION_\nEls inicis\n_START_PARAGRAPH_\nDes de l\'\xc3\xa8poca hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica existeix el costum de recollir i arreplegar obres d\'art, disposant-les en temples o santuaris (tesauroi). Durant l\'\xc3\xa8poca de l\'Antiga Roma, i arran de l\'espoli de Marcel a Siracusa, qui va agafar obres d\'art i est\xc3\xa0tues com a bot\xc3\xad de guerra sentant un precedent, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a ser habitual l\'espoli d\'obres d\'art gregues durant les batalles, amb l\'objectiu de portar trofeus decoratius per a les cases dels militars romans, que sovint tamb\xc3\xa9 eren exposats a llocs p\xc3\xbablics, amb efectes propagand\xc3\xadstics. Un exemple d\'aquesta pr\xc3\xa0ctica fou L\'atri de la llibertat, que va servir com a museu p\xc3\xbablic on s\'expos\xc3\xa0 la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 privada de Gai Asini Pol\xc2\xb7li\xc3\xb3, provinent d\'una sonada vict\xc3\xb2ria militar. Amb el temps, Marc Agripa, un militar i pol\xc3\xadtic rom\xc3\xa0, va ser un dels primers pol\xc3\xadtics a entendre que l\'espoli grec formava part d\'un mateix patrimoni cultural, i va detectar la necessitat d\'agrupar les obres exiliades i exposar-les de manera p\xc3\xbablica per al gaudi de tots, donant al poble la possibilitat de participar en events culturals fins al moment reservats a uns pocs. _NEWLINE_Durant l\'Imperi Bizant\xc3\xad, Constant\xc3\xad VII va instituir que, durant les festes, s\'exposessin p\xc3\xbablicament obres d\'art al pentapyrgion, un lloc molt similar als museus actuals.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana i Renaixement\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'arribada i l\'expansi\xc3\xb3 del cristianisme, l\'art va adquirir una funci\xc3\xb3 educadora i moral i l\'esgl\xc3\xa9sia va esdevenir l\'\xc3\xbanica forma de museu p\xc3\xbablic. Com a instituci\xc3\xb3, l\'esgl\xc3\xa9sia va prohibir l\'adoraci\xc3\xb3 a imatges paganes i va recol\xc2\xb7lectar i inventariar materials provinents de col\xc2\xb7leccions privades. Personatges com Carlemagne o Frederic II van resistir-se a la influ\xc3\xa8ncia de l\'esgl\xc3\xa9sia, creant tallers on es reprodu\xc3\xafen obres d\'art romanes i es defensava la cultura i una visi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de la humanitat, a\xc3\xafllant la teoria eclesi\xc3\xa0stica que separava l\'home de la seva consci\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica. Segons Erwin Panofsky, aquests centres van ser l\'embri\xc3\xb3 de l\'humanisme i precursors del Renaixement. _NEWLINE_El terme i el concepte de "museu" no es va fer servir pr\xc3\xb2piament per descriure aquests espais fins a l\'\xc3\xa8poca del Renaixement. Una de les primeres col\xc2\xb7leccions p\xc3\xbabliques concebuda com a tal va ser la que, el 1471, el papa Sixt IV va donar al poble de Roma. Aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 reunia obres provinents del Capitoli. Seguint aquest exemple, altres personatges de l\'\xc3\xa8poca, van comen\xc3\xa7ar a arreplegar les seves pr\xc3\xb2pies col\xc2\xb7leccions privades. Fam\xc3\xadlies com els M\xc3\xa8dici, els Gonzaga i els Farnese, acostumades a fer enc\xc3\xa0rrecs d\'obres per a l\'esgl\xc3\xa9sia, van comen\xc3\xa7ar a encarregar obra per a ells mateixos i a organitzar les seves pr\xc3\xb2pies galeries d\'art, creant sales nobles a les seves cases, vil\xc2\xb7les i palaus. Aquesta costum aviat s\'estendria a Fran\xc3\xa7a i a la resta d\'Europa, sobretot amb l\'arribada del manierisme i amb l\'aparici\xc3\xb3 dels primers tractats escrits sobre art, com els de Giorgio Vasari. _NEWLINE_Als pa\xc3\xafsos cat\xc3\xb2lics, les monarquies van imposar l\'estil de la cort i van monopolitzar els centres art\xc3\xadstics i educatius, per garantir l\'estil dels seus pintors. Amb el temps, aquestes col\xc2\xb7leccions mon\xc3\xa0rquiques donarien pas al museus nacionals._NEWLINE_El primer museu de titularitat p\xc3\xbablica a Europa va ser l\'Amerbach-Gabinet de Basilea, originalment una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 privada venuda a la ciutat el 1661 i oberta al p\xc3\xbablic des de 1671 (actualment el Kunstmuseum de Basilea). La Galeria dels Uffizi a Flor\xc3\xa8ncia va ser inicialment concebuda com un palau per les oficines dels magistrats Florentins (d\'aqu\xc3\xad el nom), que m\xc3\xa9s tard es va convertir en un lloc de presentaci\xc3\xb3 per a moltes de les pintures i escultures recopilades per la fam\xc3\xadlia Medici. La galeria era oberta als visitants sota petici\xc3\xb3 des del segle XVI, i el 1765 es va obrir oficialment al p\xc3\xbablic.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1753, amb la inauguraci\xc3\xb3 del British Museum es va inaugurar el concepte modern de museu, que serviria de font d\'inspiraci\xc3\xb3 per la creaci\xc3\xb3 dels Museus Vaticans ideats pel cardenal Braschi amb l\'aprovaci\xc3\xb3 del papa Climent XIV. Amb la Revoluci\xc3\xb3 Francesa el 1793 es van nacionalitzar molts dels b\xc3\xa9ns privats de la corona existent, fet que va contribuir a l\'ampliaci\xc3\xb3 decisiva del Museu del Louvre. A Espanya va passar un proc\xc3\xa9s similar amb les desamortitzacions. Fins llavors, moltes de les col\xc2\xb7leccions europees eren privades i d\'acc\xc3\xa9s restringit. Els Museus Vaticans nom\xc3\xa9s obrien al p\xc3\xbablic un cop l\'any, el Divendres Sant, i els gabinets de curiositats estaven destinats nom\xc3\xa9s al cercle d\'amistats del propietari. El naixement d\'aquests nous museus est\xc3\xa0 relacionat amb l\'arribada de l\'edat contempor\xc3\xa0nia, on els poders p\xc3\xbablics assumeixen un rol de custodis del patrimoni cultural. Aquest concepte va anar guanyant for\xc3\xa7a, i al segle XIX es van comen\xc3\xa7ar a inaugurar la majoria de museus nacionals (Kunsthistorisches Museum de Berlin, 1823, el Rijksmuseum d\'Amsterdam, la National Gallery de Londres i el Museu del Prado de Madrid, entre altres). _NEWLINE_Durant el segle XIX, marcat fortament per l\'\xc3\xa8poca colonial i les expedicions ex\xc3\xb2tiques, diferents museus del m\xc3\xb3n van obtenir peces provinents d\'excavacions realitzades a pa\xc3\xafsos com It\xc3\xa0lia o Gr\xc3\xa8cia, a la zona de l\'\xc3\x80sia Menor i a l\'\xc3\x80frica. Molts museus europeus es van fer amb obres molt importants per a la hist\xc3\xb2ria de l\'art, com els relleus escult\xc3\xb2rics del Parten\xc3\xb3, l\'altar de Zeus o els Bronzes de Ben\xc3\xadn, entre altres. Aquestes apropiacions van ser i encara s\xc3\xb3n motiu de pol\xc3\xa8mica. A mitjans del segle XIX es van inaugurar la majoria de museus d\'Europa Central, com la Pinacoteca de Munic, la Galeria Nacional de Praga, el Kunsthistorisches Museum de Viena o el Museu Hermitage de Sant Petersburg, entre altres._NEWLINE_Al continent americ\xc3\xa0, els primers museus van ser generats per iniciatives de mecenes privats, com el Metropolitan Museum o el Solomon R.Guggenheim Museum de Nova York. Aquest fet va suposar una revitalitzaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n del col\xc2\xb7leccionisme, ja que els grans magnats americans van esdevenir els primers compradors d\'art europeu. Tamb\xc3\xa9 es va modificar el concepte europeu de museu, ja que els americans van crear museus p\xc3\xbablics de titularitat privada, amb una clara finalitat pedag\xc3\xb2gica. _NEWLINE_Durant el segle XIX es va estendre la fama dels museus i es van anar inaugurant museus p\xc3\xbablics a diverses ciutats occidentals, fins al comen\xc3\xa7ament de la Primera Guerra Mundial._NEWLINE_A part de les grans pinacoteques i dels museus d\'art antic, el segle XIX contempla l\'aparici\xc3\xb3 dels museus d\'arts decoratives, que d\'alguna manera responen a les demandes sucitades pel debat entre l\'art i la ind\xc3\xbastria. Aix\xc3\xad, els museus d\'arts decoratives aspiraven a oferir una visi\xc3\xb3 panor\xc3\xa0mica dels objectes produ\xc3\xafts en el passat, ja fos per proprcionar models a la ind\xc3\xbastria, ja fos per a reivindicar la qualitat de la producci\xc3\xb3 artesanal davant de la producci\xc3\xb3 industrial. En s\xc3\xb3n exemples destacats el Victoria & Albert Museum d Londres o el  Museu d\'Arts aplicades de Viena.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la primera meitat del segle XX va anar prenent forma la museologia, ci\xc3\xa8ncia que estudia la utilitat i la funci\xc3\xb3 dels museus, intentant definir com emmarcar-los entre les seves pr\xc3\xb2pies necessitats i les necessitats de la societat. Durant els anys 20 i 30 van apar\xc3\xa8ixer les primeres revistes espec\xc3\xadfiques del sector, com Mouseion, que van contribuir a la dinamitzaci\xc3\xb3 del sector. Durant aquest per\xc3\xadode tamb\xc3\xa9 es van inaugurar els primers museus biogr\xc3\xa0fics, com el Museu de la Casa de Rembrandt o el Goethe. _NEWLINE_Artistes, escriptors i fil\xc3\xb2sofs, com Marcel Proust o Andr\xc3\xa9 Malraux, havien comen\xc3\xa7at a definir els museus com cementiris on descansaven les obres d\'art, fets que van propiciar que es comenc\xc3\xa9s a q\xc3\xbcestionar el concepte mateix de museu com a instituci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 es va analitzar el poc inter\xc3\xa8s de les classes m\xc3\xa9s populars per aquest tipus d\'espais. Aquesta crisi va donar lloc a noves teories museol\xc3\xb2giques, formant noves institucions on la innovaci\xc3\xb3 i la renovaci\xc3\xb3 formaven part dels principis i els objectius de l\'organitzaci\xc3\xb3, creant laboratoris art\xc3\xadstics on s\'impuls\xc3\xa9s la creaci\xc3\xb3 i l\'experimentaci\xc3\xb3. Anys despr\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 es q\xc3\xbcestionaria la utilitat d\'aquest tipus de laboratoris._NEWLINE_Durant la segona meitat del segle XX, i gr\xc3\xa0cies a l\'aparici\xc3\xb3 d\'institucions com el Consell Internacional de Museus, fundat el 1946, la societat va anar prenent consci\xc3\xa8ncia del valor i la necessitat de conservar, mantenir i difondre el patrimoni cultural i natural de la humanitat. L\'aparici\xc3\xb3 de revistes com Museum van ajudar a dinamitzar encara m\xc3\xa9s el sector, intentant passar dels discursos expositius m\xc3\xa9s cl\xc3\xa0ssics, on el museu explicava el seu mon\xc3\xb2leg, a un di\xc3\xa0leg amb els visitants, generant debat en la societat. Es van crear noves institucions seguint aquesta teoria. Exemple d\'aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n els ecomuseus, \xc3\xa9s a dir, museus estretament vinculats al territori._NEWLINE_Per altra banda, la construcci\xc3\xb3 de nous museus es va vincular sovint a projectes de transformaci\xc3\xb3 urbana i de dinamitzaci\xc3\xb3 de barris o ciutats senceres. Exemple d\'aix\xc3\xb2 n\'\xc3\xa9s el Centre Pompidou de Par\xc3\xads, creat amb l\'objectiu que esdevingu\xc3\xa9s no nom\xc3\xa9s un museu, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 un dinamitzador urb\xc3\xa0 i social del barri on es va empla\xc3\xa7ar. Anys despr\xc3\xa9s aquest model es repetiria a Catalunya amb la inauguraci\xc3\xb3 del MACBA, implicat en la transformaci\xc3\xb3 del barri del Raval de Barcelona i tamb\xc3\xa9 a Bilbao on el Museu Guggenheim va esdevenir la icona d\'una profunda transformaci\xc3\xb3 de la ciutat. Aquest model t\xc3\xa9 continu\xc3\xaftat al segle XXi amb exemples com el Museu de les Civilitzacions d\'Europa i de la Mediterr\xc3\xa0nia de Marsella o el Museu de les Conflu\xc3\xa8ncies de Li\xc3\xb3. _NEWLINE_El segle XX veu apar\xc3\xa8ixer els museus d\'art contemporani, dedicats a l\'art del segle XX, especialment de les avantguardes. At\xc3\xa8s que l\'art d\'avantguarda q\xc3\xbcestionava el rol tradicional dels museus, la museitzaci\xc3\xb3 de l\'art d\'avantguarda va associada a una ampliaci\xc3\xb3 i diversificaci\xc3\xb3 de les funcions dels museus, com tamb\xc3\xa9 al desenvolupament de museografies adaptades a la sensibilitat contempor\xc3\xa0nia. El "cub blanc" esdev\xc3\xa9 el paradigma del museu d\'art contemporani. El capdavanter \xc3\xa9s el Museu d\'Art Modern de Nova York. La Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 de Barcelona, nascuda per voluntat de Joan Mir\xc3\xb3 com a centre de difisi\xc3\xb3 de l\'art contemporani i no tan sols com alloc d\'exposici\xc3\xb3 de la seva obra, n\'\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 un magn\xc3\xadfic exemple.  _NEWLINE_En general l\'arquitectura dels museus al segle XX segueix mantenint el car\xc3\xa0cetr ic\xc3\xb2nic que ja tenia des dels or\xc3\xadgens, per\xc3\xb2 renunciant als historicismes propis de l\'arquitectura dels museus del segle XIX i encara de la primera meitat del segle XX per adoptar formes i solucions pr\xc3\xb2pies de l\'arquitectura contempor\xc3\xa0nia. El Museu Guggenheim de Nova York, de Frank Lloyd Wright, o el Centre Georges Pompidou de  Par\xc3\xads s\xc3\xb3n exemples destacats, com tamb\xc3\xa9 la s\xc3\xa0via concepci\xc3\xb3 del Museu d\'Art rom\xc3\xa0 de M\xc3\xa8rida deguda a Rafael Moneo. Sense oblidar les intervencions de transformaci\xc3\xb3 remodelaci\xc3\xb3 d\'edificis hist\xc3\xb2rics per a usos muse\xc3\xadstics com la que va dur a terme Gae Aulenti al Museu d\'Orsay de Par\xc3\xads (referent de la seva posterior intervenci\xc3\xb3 al Palau Nacional de Montju\xc3\xafc) o la de James Stirling a la Tate Britain.\n_START_SECTION_\nSegle XXI\n_START_PARAGRAPH_\nA Panam\xc3\xa0, segons el muse\xc3\xb2leg Orlando Hern\xc3\xa1ndez Ying afirm\xc3\xa0, els museus s\xc3\xb3n deficients quant a infraestructures l\'any 2015. Hi havia aleshores 19 museus p\xc3\xbablics.\n_START_SECTION_\nEls inicis\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria dels museus catalans est\xc3\xa0 lligada a la hist\xc3\xb2ria mateixa del pa\xc3\xads. El seu origen es pot trobar a algunes nissagues familiars, com la fam\xc3\xadlia Salvador, que entre els segles XVII i XIX van crear una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 privada de diferents objectes d\'hist\xc3\xb2ria natural, creant espais coneguts en el seu moment com a gabinet de ci\xc3\xa8ncies o curiositats. Tamb\xc3\xa9 van crear el seu propi jard\xc3\xad bot\xc3\xa0nic i m\xc3\xa9s endavant, un museu pr\xc3\xb2piament dit. Altres personatges com Miquel Mai a Barcelona, l\'arquebisbe Joan de Ribera a Val\xc3\xa8ncia, el cardenal Despuig a Mallorca i el marqu\xc3\xa8s de Villeneuve-Bargement a Perpiny\xc3\xa0 van reunir obres que actualment formen part del fons muse\xc3\xadstic catal\xc3\xa0._NEWLINE_El primer intent de museu als Pa\xc3\xafsos Catalans va ser el Museu d\'Antiguitats que l\'arquebisbe Andr\xc3\xa9s Mayoral va obrir a Val\xc3\xa8ncia el 1761. Seria destru\xc3\xaft el 1812, per\xc3\xb2 fou un clar intent d\'exposar p\xc3\xbablicament una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 privada._NEWLINE_Els primers museus catalans es van crear seguint les teories del neoclassicisme, intentant reunir originals \xe2\x80\x94o reproduccions\xe2\x80\x94 d\'obres d\'art cl\xc3\xa0ssiques \xe2\x80\x94\xc3\xa9s a dir, mod\xc3\xa8liques\xe2\x80\x94, que servien com a ref\xc3\xa8rent est\xc3\xa8tic, per formar i pulir el gust est\xc3\xa8tic dels alumnes de les escoles de belles arts, com els de l\'Escola de Llotja. Aquestes col\xc2\xb7leccions primer estaven restringides nom\xc3\xa9s a alumnes, que les copiaven per aprendre els c\xc3\xa0nons de bellesa cl\xc3\xa0ssics, per\xc3\xb2 amb el temps es van obrir al p\xc3\xbablic en general. El neoclassicisme antepossava les c\xc3\xb2pies d\'obres de l\'antiguitat als originals de pintura europea medieval. Aquest criteri va ser un dels motius de la crema i destrucci\xc3\xb3 d\'obres d\'art que va tenir lloc durant la Crema de Convents de 1835.\n_START_SECTION_\nDesamortitzacions\n_START_PARAGRAPH_\nLa crema de convents i les desamortitzacions de b\xc3\xa9ns eclesi\xc3\xa0stics del segle XIX s\xc3\xb3n un altre dels or\xc3\xadgens d\'algunes col\xc2\xb7leccions. Aquests fets van donar lloc a la creaci\xc3\xb3 d\'alguns dels museus, com el Museu Nacional Arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona (1834), el Museu Arqueol\xc3\xb2gic de Catalunya, (1835), el Museu d\'Arqueologia de Girona, part dels fons de l\'actual Museu de Lleida Dioces\xc3\xa0 i Comarcal i el Museu Provincial de Castell\xc3\xb3 de la Plana (1845). Aquest fet es va donar a tot l\'estat espanyol, per\xc3\xb2 a Catalunya el fet muse\xc3\xadstic va col\xc2\xb7laborar en el projecte de la Renaixen\xc3\xa7a catalana en la recerca d\'uns trets identitaris pr\xc3\xb2piament catalans, a trav\xc3\xa9s d\'una hist\xc3\xb2ria i una cultura pr\xc3\xb2pia._NEWLINE_Per aquests motius van sorgir al territori catal\xc3\xa0 diverses iniciatives de protecci\xc3\xb3 del patrimoni. Es van crear Comissions Provincials de Monuments; a Barcelona van sorgir l\'Escola de Nobles Arts de la Junta de Comer\xc3\xa7, l\'Acad\xc3\xa8mia de Bones Lletres i la Comissi\xc3\xb3 Provincial de Monuments Hist\xc3\xb2rics i Art\xc3\xadstics. Francesc Santacana va crear l\'Enrajolada a Martorell, per rescatar obres d\'art medieval. Totes aquestes iniciatives van ser el detonant per a la creaci\xc3\xb3, el 1867, del Museu de l\'Acad\xc3\xa8mia Provincial de Belles Arts i del Museu Provincial d\'Antiguitats el 1879._NEWLINE_Els aven\xc3\xa7os cient\xc3\xadfics del segle XIX tamb\xc3\xa9 van afavorir la creaci\xc3\xb3 de museus no art\xc3\xadstics i amb un \xc3\xa0mbit m\xc3\xa9s local o comarcal, dedicats espec\xc3\xadficament a alguna vessant cient\xc3\xadfica o a les ci\xc3\xa8ncies naturals, com el Museu Geol\xc3\xb2gic del Seminari de Barcelona i el Museu Martorell de Geologia, tots dos inaugurats durant l\'\xc3\xbaltim quart del segle XIX. En aquesta \xc3\xa8poca tamb\xc3\xa9 van apar\xc3\xa8ixer els primers museus catalans vinculats a l\'\xc3\xa0mbit eclesi\xc3\xa0stic, com el Museu Episcopal de Vic, inaugurat el 1891 i el Museu Dioces\xc3\xa0 de Solsona, creat el 1896._NEWLINE_L\'Exposici\xc3\xb3 Universal de 1888 va deixar un seguit d\'edificis buits al Parc de la Ciutadella, pel que el 1890 l\'Ajuntament de Barcelona va nomenar una comissi\xc3\xb3 per conservar i reaprofitar-los, la Comissi\xc3\xb3 de Conservaci\xc3\xb3 dels Edificis del Parc i de Foment dels Museus Municipals. Aquesta comissi\xc3\xb3 va crear 3 nous museus, el de Belles Arts, l\'Arqueol\xc3\xb2gic i el de Reproduccions Art\xc3\xadstiques. El col\xc2\xb7leccionisme privat tamb\xc3\xa9 va donar lloc a la creaci\xc3\xb3 d\'alguns museus m\xc3\xa9s personals, com la Biblioteca Museu V\xc3\xadctor Balaguer, el Cau Ferrat o el Museu d\'Art Modern Jaume Morera. _NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, durant aquest per\xc3\xadode es van publicar nombrosos estudis \xe2\x80\x94especialment sobre prehist\xc3\xb2ria, arqueologia i art medieval\xe2\x80\x94 i es van salvar les decoracions murals rom\xc3\xa0niques d\'un gran nombre d\'esgl\xc3\xa9sies del Pirineu catal\xc3\xa0 en perill de destrucci\xc3\xb3, arrencades, transportades sobre tela i presentades al p\xc3\xbablic entre 1919 i 1923.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode franquista\n_START_PARAGRAPH_\nMolts museus van tancar les seves portes el 1937, en plena guerra civil. Un cop finalitzada, durant el per\xc3\xadode franquista alguns museus van passar a ser gestionats pels seus respectius ajuntaments. A Barcelona, la direcci\xc3\xb3 dels museus es va repartir entre la diputaci\xc3\xb3 provincial, qui controlaria el Museu Arqueol\xc3\xb2gic i el mateix Ajuntament, qui gestionaria el Museu de les Arts Decoratives, el Museu d\'Art de Catalunya i, quan es va segregar, tamb\xc3\xa9 el Museu d\'Art Modern. _NEWLINE_Durant aquests anys tamb\xc3\xa9 es van inaugurar alguns museus, de titularitat municipal, com el Museu d\'Arts i Ind\xc3\xbastries Populars, inaugurat el 1942, el Museu d\'Hist\xc3\xb2ria de la Ciutat de Barcelona el 1943, el Museu Municipal de M\xc3\xbasica de Barcelona i el Museu Frederic Mar\xc3\xa8s el 1946, el Museu Etnol\xc3\xb2gic de Barcelona (1949), el Museu Postal (1959), i el Museu Picasso el 1963, entre altres. M\xc3\xa9s endavant, el 1975, es va inaugurar la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3, un museu que marcava un nou punt de vista en la museologia catalana.\n_START_SECTION_\nRestabliment democr\xc3\xa0tic\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop finalitzat el franquisme, durant els primers anys de govern democr\xc3\xa0tic la Generalitat de Catalunya va fer un esfor\xc3\xa7 per recuperar les institucions perdudes amb la guerra, entre altres els museus. Durant aquests anys el concepte mateix de museu havia evolucionat, i la Generalitat va redefinir el projecte museol\xc3\xb2gic nacional, publicant estudis com el Llibre Blanc dels Museus de la Ciutat de Barcelona, de 1979, i un Pla de Museus realitzat el 1985. Tamb\xc3\xa9 es va crear la Xarxa de Museus Comarcals de Catalunya. En els anys posteriors, van inaugurar-se molts museus locals, molts d\'ells arran de les trobades arqueol\xc3\xb2giques de la seva zona. Un exemple d\'aquest per\xc3\xadode s\xc3\xb3n els museus d\'Emp\xc3\xbaries i d\'Ullastret.\n_START_SECTION_\nLa llei de Museus\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre Blanc dels Museus i el Pla de Museus van establir les bases perqu\xc3\xa8 el 1990, es va publiqu\xc3\xa9s la Llei de museus 17/1990, fet que va comen\xc3\xa7ar a definir m\xc3\xa9s clarament el projecte de creaci\xc3\xb3 de museus nacionals. Conseq\xc3\xbcentment, es van inaugurar infraestructures com el Museu Nacional d\'Art de Catalunya. La llei tamb\xc3\xa9 va propiciar la creaci\xc3\xb3 d\'un Registre de Museus i la recuperaci\xc3\xb3 de la Junta de Museus._NEWLINE_Aquesta llei \xc3\xa9s encara vigent i defineix el marc jur\xc3\xaddic actual, tot i que el Pla de Museus publicat per la Generalitat de Catalunya intenta reinterpretar-la per construir un nou mapa muse\xc3\xadstic Catal\xc3\xa0, creant una Xarxa de Museus Locals de Catalunya_NEWLINE_i definint quatre museus nacionals sota criteris d\'excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia, especialitzaci\xc3\xb3 i territorialitat. _NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a aquesta llei s\'han renovat i ampliat el Museu Nacional d\'Art de Catalunya, el Museu de la Ci\xc3\xa8ncia i de la T\xc3\xa8cnica de Catalunya, el Museu d\'Arqueologia de Catalunya, aix\xc3\xad com d\'altres equipaments espec\xc3\xadfics com el Museu d\'Art Contemporani de Barcelona o el Museu d\'Hist\xc3\xb2ria de Catalunya._NEWLINE_S\xc3\xb3n rares les col\xc2\xb7leccions arqueol\xc3\xb2giques ex\xc3\xb2tiques als museus catalans; en s\xc3\xb3n excepci\xc3\xb3 les s\xc3\xa8ries d\'arqueologia b\xc3\xadblica de Montserrat, les eg\xc3\xadpcies al Museu V\xc3\xadctor Balaguer de Vilanova i les americanes al de Prehist\xc3\xb2ria de Val\xc3\xa8ncia. S\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 rares les obres d\'art estranger, amb excepcions \xe2\x80\x94a part d\'obres d\'artistes forans que han treballat aqu\xc3\xad\xe2\x80\x94, com el Museum de Montserrat i, sobretot, la Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Camb\xc3\xb3, del Mnac._NEWLINE_Entre els museus d\'art s\xc3\xb3n nombros\xc3\xadssims, a Europa i a Am\xc3\xa8rica, els que contenen peces dels pa\xc3\xafsos catalans; cal esmentar-ne, per\xc3\xb2, alguns de monogr\xc3\xa0fics, com el Museo Sorolla de Madrid (1932), el Museo Mari\xc3\xa0 Fortuny de Ven\xc3\xa8cia, i el Museum Dal\xc3\xad de Cleveland (1970).\n_START_SECTION_\nLa col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 permament del museu s\'amplia seguint una varietat de possibilitats. O b\xc3\xa9 el mateix museu realitza adquisicions, o b\xc3\xa9 accepta donacions o llegats de col\xc2\xb7leccionistes privats. Els sistemes d\'ampliaci\xc3\xb3 de col\xc2\xb7leccions sol variar entre els museus Europeus, m\xc3\xa9s vinculats a l\'Estat, i els museus Americans, on la participaci\xc3\xb3 privada t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s tradici\xc3\xb3. Els museus solen tenir una pol\xc3\xadtica d\'adquisicions, i nom\xc3\xa9s els m\xc3\xa9s grans tenen el seu propi Departament d\'Adquisicions._NEWLINE_La idea de recollir obres d\'art genera una l\xc3\xb2gica contradict\xc3\xb2ria, definint dos sistemes de gesti\xc3\xb3 de col\xc2\xb7leccions: _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 El primer es basa en la idea de patrimoni o conservaci\xc3\xb3, on les obres s\'entenen com un b\xc3\xa9 a conservar. Aquest \xc3\xa9s el sistema aplicat pel Louvre, per exemple. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 El segon es basa en una idea moderna, heretada del col\xc2\xb7leccionisme privat, on l\'afeccionat intenta recollir les obres millors considerades. Si una persona t\xc3\xa9 dos obres de segona fila, no dubtar\xc3\xa0 en separar-les de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 i vendre-les per adquirir una obra m\xc3\xa9s representativa. Aquest sistema el fa servir el MOMA.\n_START_SECTION_\nDisseny d\'exposicions\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria dels museus fan servir professionals del disseny d\'exposicions per a dur a terme projectes de disseny gr\xc3\xa0fic i ambiental per a preparar les seves exposicions, ja siguin temporals o permanents. A m\xc3\xa9s dels tradicionals dissenyadors de maquetes i arquitectes, aquests departaments cada cop m\xc3\xa9s inclouen especialistes en audiovisuals, inform\xc3\xa0tica, gestors d\'audi\xc3\xa8ncia, escriptors, editors i manipuladors d\'obres d\'art. Tots aquests especialistes intervenen en el proc\xc3\xa9s de muntatge i desmuntatge d\'un espai expositiu. El proc\xc3\xa9s de disseny es basa en l\'exhibici\xc3\xb3 interpretativa, creant un pla d\'interpretaci\xc3\xb3 per a cada exposici\xc3\xb3, on es determina el sistema m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7, atractiu, aix\xc3\xad com m\xc3\xa8todes apropiats per comunicar un missatge o explicar una hist\xc3\xb2ria concreta. Aquest disseny influir\xc3\xa0 posteriorment en tots els aspectes de l\'exposici\xc3\xb3, com l\'arquitectura, l\'horari, passant per un pla conceptual, a trav\xc3\xa9s del disseny esquem\xc3\xa0tic, desenvolupament del projecte, fabricaci\xc3\xb3 i instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de les peces.\n_START_SECTION_\nMesura de l\'impacte\n_START_PARAGRAPH_\nLes activitats de les entitats culturals, com els museus, tenen un impacte que pot ser mesurat. Europeana public\xc3\xa0 un llibre on s\'explica el seu marc per a mesurar-lo.'