b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Pau\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes obres de construcci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia varen \xc3\xa9sser comen\xc3\xa7ades el segle XVI i continuades posteriorment. Es va seguir l'estil g\xc3\xb2tic encara que tota la part \xc3\xbaltima de l'esgl\xc3\xa9sia es devia decantar cap al barroc. El temple \xc3\xa9s d'una sola nau, amb quatre capelles laterals i una sagristia. Amb voltes d'aresta rematades amb unes claus molt boniques i interessants per la dataci\xc3\xb3 cronol\xc3\xb2gica de l'edifici. Adossada al costat esquerre dels peus de la nau, s'aixeca l'esvelta torre del campanar. Antigament va tenir un retaule barroc i l'actual, que intenta ser g\xc3\xb2tic, est\xc3\xa0 molt lluny d'aquell pel qual el bar\xc3\xb3 arrib\xc3\xa0 a pagar deu mil sous.\n_START_SECTION_\nPortada\n_START_PARAGRAPH_\nPortalada afegida amb posterioritat (1929), neog\xc3\xb2tica. Flanquejant la porta hi ha dos pilars quadrats, decorats per la part davantera i acabats amb decoraci\xc3\xb3 t\xc3\xadpicament g\xc3\xb2tica. La porta t\xc3\xa9 un arc ogival acabat amb una creu. Sobre aquesta porta hi ha unes decoracions vegetals molt riques.\n_START_SECTION_\nClaus de volta\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a les claus de volta her\xc3\xa0ldiques, cal tenir en compte que els escuts esculpits a l'esgl\xc3\xa9sia no s\xc3\xb3n del Santa Pau sin\xc3\xb3 dels Oms. L'escut de la casa dels Oms presenta tres faixes sobre el camp. Tamb\xc3\xa9 hi ha dues claus de volta pr\xc3\xb2ximes a l'entrada del temple presenten el blas\xc3\xb3 dividit, representant l'alian\xc3\xa7a familiar entre els Oms i els Parapertusa._NEWLINE_Pel que fa a les claus de volta iconogr\xc3\xa0fiques, n'hi ha tres. La de Santa Maria \xc3\xa9s la clau de l'altar principal, m\xc3\xa9s gran i anterior a les claus laterals. Representa la Verge abillada amb mantell i coronada amb el Nen al bra\xc3\xa7 esquerre. L'Infant aguanta el llibre amb les dues mans i la Mare porta a la dreta l'esfera. Est\xc3\xa0 sostinguda per dos \xc3\xa0ngels._NEWLINE_En segon lloc hi ha la de la Mare de D\xc3\xa9u del Roser: La data marcada a l'entrada de la capella i que coincideix exactament amb la mencionada en una de les visites pastorals, d\xc3\xb3na l'any 1594 com el de la construcci\xc3\xb3. La capella presenta petits escuts de la fam\xc3\xadlia Oms a cada costat de l'entrada. La imatge de la Verge respon a la t\xc3\xadpica iconografia de l'\xc3\xa8poca: la Verge dempeus sostenint el Nen als bra\xc3\xa7os i encerclada d'un rosari._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha la de Sant Isidre, datada el 1634, data que es repeteix a l'entrada de la capella, acompanyada d'escuts de la fam\xc3\xadlia Oms. La primera visita pastoral que esmenta l'altar de Sant Isidre \xc3\xa9s la de 1637. La clau t\xc3\xa9 forma troncoc\xc3\xb2nica. El sant duu barba, jaqueta i cal\xc3\xa7a curta i porta la pala entre les mans. Al terra de la capella hi ha la llosa sepulcral de la fam\xc3\xadlia Bohigues, amb l'escut familiar.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa8nsules\n_START_PARAGRAPH_\nSituades a l'acabament dels nervis de la volta. S\xc3\xb3n esculturades en forma de lleons, un personatge grotesc semblant a un putti i d'altres tapades per l'actual retaule del segle XX. A les capelles de la Mare de D\xc3\xa9u del Roser i a la de Sant Isidre tamb\xc3\xa9 hi ha m\xc3\xa8nsules molt interessants amb la data d'edificaci\xc3\xb3 esculpida (1934, 1594) i els escuts de la fam\xc3\xadlia Oms.\n_START_SECTION_\nTorre-campanar\n_START_PARAGRAPH_\nConstrucci\xc3\xb3 de planta quadrada que denota l'\xc3\xa8poca d'edificaci\xc3\xb3 (cap el 1400). Est\xc3\xa0 rematada per un coronament de merlets. Les cantonades s\xc3\xb3n obrades amb carreus alternats. El conjunt demostra un caire defensiu._NEWLINE_Hi ha una pica baptismal situada a la capella lateral (segona, esquerra). \xc3\x89s de grans dimensions; t\xc3\xa9 la forma de copa, amb vuit cares; en una d'elles hom hi pot llegir la data: MDCXII. T\xc3\xa9 unes senzilles decoracions que semblen simbolitzar fulles estilitzades. En l'actualitat encara est\xc3\xa0 en \xc3\xbas._NEWLINE_Al seu interior conserva la Verge de Sant Mart\xc3\xad Vell, g\xc3\xb2tica, de marbre; la talla barroca de la Verge del Carme, procedent d'un retaule de Santa Ll\xc3\xbacia de Treinteres i la imatge d'una Mare de D\xc3\xa9u, procedent de Santa Maria dels Arcs\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nPer estudiar el fet hist\xc3\xb2ric d'aquest edifici cal partir de dos fets, inq\xc3\xbcestionables, referits al segle XV. El primer, \xc3\xa9s el testament del bar\xc3\xb3 Hug Ademar I, redactat l'any 1391, que preveu la construcci\xc3\xb3 d'una nova esgl\xc3\xa9sia dins el reducte fortificat. El segon serien els cataclismes s\xc3\xadsmics de 1427-1428, amb el parcial enderrocament de Santa Maria dels Arcs -fins aleshores parr\xc3\xb2quia- que portaria a sol\xc2\xb7licitar oficialment el trasllat de la parr\xc3\xb2quia. No fou l'hereu de Hug Ademar I qui compliria la cl\xc3\xa0usula testamentaria sin\xc3\xb3 Galceran, el fill menor. Aix\xc3\xad, a finals del segle XV es comen\xc3\xa7arien les obres."