b'\n_START_ARTICLE_\nCaterina Andreu Orlandis\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFilla d\'una fam\xc3\xadlia mallorquina benestant, Maria Caterina ingress\xc3\xa0 en el monestir de la Pur\xc3\xadssima Concepci\xc3\xb3 de Palma en qualitat d\'educanda, a l\'edat de 12 anys, en temps de l\'abadessa Dion\xc3\xadsia Bernarda G\xc3\xb3mez (+ 1719), una de les fundadores d\'aquest convent caputx\xc3\xad. Dion\xc3\xadsia va ser la seva mestra i va veure en la jove qualitats excepcionals. Maria Caterina profess\xc3\xa0 cinc anys despr\xc3\xa9s, el 1712, quan comptava 17 anys._NEWLINE_Ja abans d\'entrar en el convent havia rebut una s\xc3\xb2lida formaci\xc3\xb3, ja que es diu que entenia la llengua llatina a la perfecci\xc3\xb3: "Su oraci\xc3\xb3n vocal no era menos admirable y fervorosa, porque como entend\xc3\xada el lat\xc3\xadn y ten\xc3\xada capacidad para penetrar el sentido de lo que rezaba"._NEWLINE_Va mantenir una copiosa correspond\xc3\xa8ncia amb el seu germ\xc3\xa0 jesu\xc3\xafta, les cartes del qual s\'han conservat en el convent. Pere Joan Andreu Orlandis (Palma 1697 - Ravenna 1777) va ingressar a la Companyia de Jes\xc3\xbas el 1733, quan ja era mestre en filosofia i doctor en teologia, a m\xc3\xa9s d\'haver cursat cinc anys en ambd\xc3\xb3s drets. Va ser superior de les missions del Chaco, al Paraguai, on obr\xc3\xad nous centres d\'evangelitzaci\xc3\xb3 entre els pobles hale, abipon i mocovi. Va escriure diverses necrologies o cartes d\'edificaci\xc3\xb3 relatives a altres jesu\xc3\xaftes, i tamb\xc3\xa9 diverses relacions a les Cartas \xc3\x81nuas. Igualment se\'n coneix una carta (c.1750),  publicada, escrita a son com\xc3\xba germ\xc3\xa0 Mateu Andreu Orlandis, regidor perpetu de Palma des de 1745 fins a la seva mort el 1759._NEWLINE_Maria Caterina va redactar bona part de les mem\xc3\xb2ries de la comunitat: Libro de las docas dignas de memoria desde conbento [sic] de las capuchinas descal\xc3\xa7as que se llama de la Pur\xc3\xadsima Concepci\xc3\xb3n en la ciudad de Mallorca._NEWLINE_Va ser abadessa de la seva comunitat entre 1734-1759. L\'any 1746, tot i haver estat elegida un\xc3\xa0nimement per a un cinqu\xc3\xa8 trienni, el bisbe de Mallorca no volgu\xc3\xa9 confirmar-la, i nomen\xc3\xa0 presidenta a sor Maria Josepa Morro. Davant les protestes de la comunitat, la Congregaci\xc3\xb3 de Bisbes i Regulars, amb data de 16 d\'abril de 1746, en confirm\xc3\xa0 l\'elecci\xc3\xb3 per a un nou trienni. En total, aquesta religiosa fou elegida abadessa vuit triennis seguits, fins a l\'any 1759, en qu\xc3\xa8 Caterina va pregar al bisbe de Mallorca, Lloren\xc3\xa7 Despuig, que l\'exoner\xc3\xa9s de l\'ofici d\'abadessa despr\xc3\xa9s de vint-i-cinc anys en el c\xc3\xa0rrec, durant els quals impuls\xc3\xa0 decididament la construcci\xc3\xb3 i el moblament del convent._NEWLINE_Des de 1738 va promoure la devoci\xc3\xb3 al Sagrat Cor de Jes\xc3\xbas, possiblement a causa de la influ\xc3\xa8ncia del seu germ\xc3\xa0 jesu\xc3\xafta. L\'empremta iconogr\xc3\xa0fica d\'aquesta devoci\xc3\xb3 \xc3\xa9s ben visible en alguns dels mobles m\xc3\xa9s destacats del convent, com "sa caliera", armari de les sagristanes, o en la impressionant llibreria, tant per la seva bella factura com per les seves dimensions, tota una raresa en un convent femen\xc3\xad de clausura, i que comparteix notables similituds amb l\'existent a la casa dels jesu\xc3\xaftes de Palma._NEWLINE_Es conserven les nadales commemoratives, in\xc3\xa8dites, de les cobles que es cantaren davant del Sant\xc3\xadssim el dia de la seva professi\xc3\xb3.'