b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de la Rep\xc3\xbablica Dominicana\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la Rep\xc3\xbablica Dominicana ocupa les dues terceres parts de l\'illa Espanyola, situada a les Antilles Majors. Les successives onades d\'immigrants arawaks, movent-se cap al nord des del delta de l\'Orinoco a l\'Am\xc3\xa8rica del Sud, es van establir a les illes del Carib. Al voltant de l\'any 600, els indis ta\xc3\xafns (vegeu ta\xc3\xadno), una cultura arawak, van arribar a l\'illa, despla\xc3\xa7ant als habitants anteriors. Estaven organitzats en cacicazgos, cadascun dirigit per un cacic (cap). Els \xc3\xbaltims migrants arawaks, els caribs, van comen\xc3\xa7ar a moure\'s fins a les Antilles Menors al segle XII, i enva\xc3\xafen llogarets ta\xc3\xafns a la costa oriental de l\'illa a la vegada que arribaven els espanyols el 1492.\n_START_SECTION_\nDescobriment i conquesta\n_START_PARAGRAPH_\nEl 5 de desembre de 1492, Crist\xc3\xb2for Colom va arribar a l\'illa de Quisqueya. M\xc3\xa9s tard, el 14 de setembre del 1494, durant el seu segon viatge, descobreix una altra illa coneguda pels ta\xc3\xafns com a Adamanay, tot creient que es tractava de la mateixa illa de la Hispaniola. El savon\xc3\xa9s Miguel Cunneo va advertir que es tractava d\'una illa independent de la Hispaniola; llavors Colom la va batejar "Bella Savonesa", en honor del seu compatriota. En l\'actualitat es diu illa Saona i \xc3\xa9s part del territori nacional dominic\xc3\xa0._NEWLINE_Quan els europeus arriben definitivament a l\'illa, els ind\xc3\xadgenes els atribu\xc3\xafxen poders sobrenaturals i els tracten amb honors i veneraci\xc3\xb3. Aquesta era una societat totalment diferent a la societat europea. Guacanagarix, el cacic que va allotjar a Crist\xc3\xb2for Colom i als seus homes, els va tractar molt cortesament i els va concedir tots els desitjos que van voler. _NEWLINE_Amb aquest descobriment, dues cultures totalment alienes es varen trobar i, amb aquest fet, es va produir la fundaci\xc3\xb3 de la primera esgl\xc3\xa9sia, la primera missa cat\xc3\xb2lica, la primera batalla amb europeus, la primera Capitania General, el primer tribunal, la primera casa de pedra constru\xc3\xafda pels espanyols a Am\xc3\xa8rica, el primer virregnat, la primera Universitat, el primer hospital, el primer ingeni sucrer, la primera catedral, la primera fortalesa, el primer convent, l\'escriptura del primer llibre per un europeu a Am\xc3\xa8rica, la primera rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 d\'indis i d\'afro-americans, entre altres. Els dominicans s\xc3\xb3n ben conscients que tenen la primacia hist\xc3\xb2rica i cultural de tot el Continent Americ\xc3\xa0, ja que foren l\'assentament colonial m\xc3\xa9s antic. _NEWLINE_All\xc3\xa0 mateix, es troba la famosa Cova de Cotubanam\xc3\xa1, anomenada aix\xc3\xad en el segle XVI en mem\xc3\xb2ria d\'un cacic ta\xc3\xad, el qual, mentre fugia de les matances de Nicol\xc3\xa1s d\'Ovando, va decidir sense molt \xc3\xa8xit buscar refugi a l\'illa, essent capturat i executat. Durant el segle XVI l\'Espanyola va gaudir de bona posici\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i social, per\xc3\xb2 des de finals d\'aquell segle i a partir de la conquesta de Terra Ferma (les grans masses territorials d\'Am\xc3\xa8rica del Nord i Am\xc3\xa8rica del Sud), l\'illa va anar quedant relegada a un segon pla, enfonsant-se cada vegada m\xc3\xa9s en la pobresa. Tamb\xc3\xa9 va influir en la seva situaci\xc3\xb3 els atacs de corsaris anglesos, Francis Drake entre ells, que van destruir gran part de les ciutats i poblacions establertes en aquell moment._NEWLINE_Entre el 1605 i 1606 es va dur a terme un proc\xc3\xa9s de despoblament de la part oest de l\'illa, fenomen conegut com a les \xc2\xabdevastacions d\'Osorio\xc2\xbb (degut a Antonio Osorio, llavors governador espanyol de l\'Illa), el qual va donar inici a un proc\xc3\xa9s de repoblament del territori, deixant entrar bucaners i filibusters francesos. Aquests \xc3\xbaltims, amb l\'ajut de Fran\xc3\xa7a, constituiran una col\xc3\xb2nia que despr\xc3\xa9s seria el Saint Domingue franc\xc3\xa8s, i m\xc3\xa9s tard la Rep\xc3\xbablica d\'Hait\xc3\xad, quedant dividida l\'illa actualment en dos estats independents.\n_START_SECTION_\nAlliberament d\'Hait\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia d\'Hait\xc3\xad el 1804, diversos governants haitians van tractar d\'unificar l\'illa, la qual cosa van assolir l\'any 1822, tan sols setmanes despr\xc3\xa9s que la part oriental de l\'illa adquir\xc3\xads la independ\xc3\xa8ncia d\'Espanya en un breu per\xc3\xadode d\'autonomia anomenat Independ\xc3\xa8ncia Ef\xc3\xadmera. _NEWLINE_L\'any 1844 s\'inici\xc3\xa0 la gesta independentista, preconitzada per Juan Pablo Duarte, un jove de posici\xc3\xb3 acomodada que havia estudiat a Fran\xc3\xa7a i amb ideals nacionalistes; i dirigida per Francisco del Rosario S\xc3\xa1nchez i Ram\xc3\xb3n Mat\xc3\xadas Mella. La independ\xc3\xa8ncia es va assolir el 27 de febrer del 1844. _NEWLINE_A partir d\'aquest moment, i sense un lideratge s\xc3\xb2lid dels seus dirigents, s\'inicia una era dominada per hisendats que tenien poder econ\xc3\xb2mic, alternant-se els governs durant breus per\xc3\xadodes. Durant aquest temps, grups interns no se sentien contents amb l\'autonomia i van buscar annexar-se novament a Espanya, fet que van assolir el 1861. _NEWLINE_El 1865 es recupera la independ\xc3\xa8ncia, passant novament a una etapa de falta de lideratge i canvis continus de governant. Aquesta situaci\xc3\xb3 va durar fins que Ulisses Heureaux (Lil\xc3\xads) va instal\xc2\xb7lar la seva dictadura durant 12 anys (1887-1899) quan va ser assassinat. _NEWLINE_A comen\xc3\xa7ament del segle XX, la inestabilitat pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica i l\'endarreriment en els pagaments dels empr\xc3\xa8stits realitzats durant el segle XIX, van donar motiu al que es va denominar la Primera Invasi\xc3\xb3 Estatunidenca de la Hispaniola, que es va estendre des del 1916 fins al 1924. Durant el per\xc3\xadode 1924-1930, l\'economia dominicana va viure un per\xc3\xadode que es va denominar la Danza de los Millones, motivat principalment per l\'augment en els preus internacionals de la canya de sucre. _NEWLINE_Entre 1930 i 1961 el pa\xc3\xads va estar sota la dictadura de Rafael Le\xc3\xb3nidas Trujillo. L\'Era Trujillo fou l\'\xc3\xa8poca m\xc3\xa9s fosca de la hist\xc3\xb2ria dominicana. Malgrat tot, el pa\xc3\xads va seguir vivint certa bonan\xc3\xa7a econ\xc3\xb2mica gr\xc3\xa0cies a l\'exportaci\xc3\xb3 de sucre, principalment als Estats Units. Despr\xc3\xa9s de l\'eliminaci\xc3\xb3 del Moviment 14 de Junio (1959) i l\'assassinat de les germanes Mirabal, el r\xc3\xa8gim va comen\xc3\xa7ar a decaure r\xc3\xa0pidament fins que Trujillo va ser assassinat el 1961. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la seva mort, el pa\xc3\xads va passar per diverses direccions pol\xc3\xadtiques entre les quals es troben la del Prof. Juan Bosch que va ser derrocat als set mesos, un triumvirat i una intervenci\xc3\xb3 armada estatunidenca el 1965. El 1966 Joaqu\xc3\xadn Balaguer va ascendir al poder i es va mantenir en ell durant un per\xc3\xadode de dotze anys, en un govern dictatorial en el qual va fer \xc3\xbas de fraus electorals i repressions sobre els seus opositors pol\xc3\xadtics. _NEWLINE_Durant les eleccions de l\'any 1978, resulta electe Antonio Guzm\xc3\xa1n Fern\xc3\xa1ndez, de l\'opositor Partit Revolucionari Dominic\xc3\xa0 (PRD). Va ser el primer govern triat pel vot popular des del 1924. El seu mandat es va caracteritzar per ser un dels m\xc3\xa9s liberals que havia tingut la Rep\xc3\xbablica Dominicana en d\xc3\xa8cades. Acaba quan Guzm\xc3\xa1n se su\xc3\xafcida el 1982. Va ser succe\xc3\xaft pel vicepresident de torn, Jacobo Majluta, qui va governar per 43 dies. _NEWLINE_El 1982 guanya les eleccions Salvador Jorge Blanco, del llavors partit governant, el PRD. El 1986 repr\xc3\xa8n el poder Joaqu\xc3\xadn Balaguer, qui en aquell temps tenia prop de vuitanta anys. _NEWLINE_El 1990 resulta guanyador d\'unes eleccions enterbolides per den\xc3\xbancies de fraus per part de Juan Bosch, del Partit de l\'Alliberament Dominic\xc3\xa0. El 1994, Joaqu\xc3\xadn Balaguer resulta novament vencedor en les eleccions, per\xc3\xb2 sota al\xc2\xb7legats de frau i d\'impediments per a votar de militants opositors, veu retallat el seu per\xc3\xadode presidencial a dos anys, acordant pactar eleccions pel 1996. _NEWLINE_El 1996 resulta electe Leonel Fern\xc3\xa1ndez. El 2000, Hip\xc3\xb3lito Mej\xc3\xada ascendeix al poder executiu i el 2004, Leonel Fern\xc3\xa1ndez novament.'