b"\n_START_ARTICLE_\nAntonio Barroso y S\xc3\xa1nchez Guerra\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nVa ingressar en 1908 en l'Acad\xc3\xa8mia d'Infanteria, de la qual va sortir en 1913 amb el grau de tinent, sent promogut a capit\xc3\xa0 en 1918._NEWLINE_Va intervenir al comandament d'una secci\xc3\xb3 de metralladores en la Guerra del Marroc, rebent ascensos i recompenses per m\xc3\xa8rits de guerra. Seria en aquesta contesa on va con\xc3\xa8ixer a nombrosos militars africanistes. Va cursar estudis a l'Escola Superior de Guerra de Par\xc3\xads. Anys m\xc3\xa9s tard, en 1934, va ser designat agregat militar de l'Ambaixada espanyola a Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nGuerra Civil\n_START_PARAGRAPH_\nUna vegada iniciada la Guerra Civil, va abandonar aquest lloc per incorporar-se al B\xc3\xa0ndol revoltat contra la Rep\xc3\xbablica Espanyola. Abans d'abandonar la agregadur\xc3\xada a Par\xc3\xads, i comptant amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de l'ambaixador Juan C\xc3\xa1rdenas, va bloquejar els esfor\xc3\xa7os inicials del govern republic\xc3\xa0 per adquirir armes a Fran\xc3\xa7a. Durant la contesa va ocupar el lloc de cap del Caserna General de Franco, ascendint al grau de Coronel en 1937 per m\xc3\xa8rits de guerra.\n_START_SECTION_\nDictadura franquista\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1943 va aconseguir el generalat, i \xc3\xa9s promogut en 1947 a general de divisi\xc3\xb3 i en 1955 a tinent general. Va ocupar la segona prefectura de l'Estat Major Central, va ser governador militar de Sevilla i, m\xc3\xa9s tard, del Campo de Gibraltar. Va ser Capit\xc3\xa0 General de la IX Regi\xc3\xb3 Militar (seu Granada) i director de l'Escola Superior de l'Ex\xc3\xa8rcit. Tamb\xc3\xa9 va ser cap de la Casa Militar del general Francisco Franco. Entre el 25 de febrer de 1957 i el 10 de juliol de 1962 va ser Ministre de l'Ex\xc3\xa8rcit del Govern franquista._NEWLINE_Durant el franquisme seria en diverses ocasions Procurador en les Corts franquistes. Despr\xc3\xa9s de la mort de Franco, va ser un dels 59 procuradors que el 18 de novembre de 1976 van votar en les Corts en contra de la Llei per a la Reforma Pol\xc3\xadtica que derogava els principis fonamentals del Movimiento."