b'\n_START_ARTICLE_\nZen\xc3\xb3 (emperador)\n_START_SECTION_\nProced\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nTarasis, nom original de Zen\xc3\xb3, havia nascut a Rusumblada (Is\xc3\xa0uria), ciutat que m\xc3\xa9s endavant es va anomenar Zenon\xc3\xb2polis en honor a l\'emperador i actualment es diu Isnebol. El seu pare es deia Kodisa, la seva mare Lallis, el seu germ\xc3\xa0 Long\xc3\xad. Tarasis tenia una esposa anomenada Arc\xc3\xa0dia, un nom que indica lligam amb l\'aristocr\xc3\xa0cia de Constantinoble, la qual va tenir una est\xc3\xa0tua erigida a prop dels Banys d\'Arcadi, al costat de l\'escala que duia a la part alta de la ciutat. Els isauris eren habitants de les muntanyes del Taure i estaven mal considerats a Constantinoble, pitjor que els anomenats b\xc3\xa0rbars tot i que els isauris eren cristians i els b\xc3\xa0rbars no.\n_START_SECTION_\nMatrimoni amb la princesa Ariadna\n_START_PARAGRAPH_\nSembla que va rebre la m\xc3\xa0 de la princesa perqu\xc3\xa8 Lle\xc3\xb3 es volia assegurar el suport dels isauris contra el ministre Flavi Ardabur Aspar, el que indicaria que tenia molta influ\xc3\xa8ncia entre els seus compatriotes, i llavors va canviar el seu nom pel de Zen\xc3\xb3. En casar-se fou nomenat patrici per l\'emperador i comandant de la gu\xc3\xa0rdia imperial i de l\'ex\xc3\xa8rcit de la frontera oriental; el 469 fou nomenat c\xc3\xb2nsol amb Marci\xc3\xa0. Zen\xc3\xb3 donava suport al monjo Pere Ful\xc2\xb7l\xc3\xb3 que havia estat expulsat del monestir d\'Acoemetae per immoralitat i heretgia, i que per influ\xc3\xa8ncia del gendre de l\'emperador va poder arribar a patriarca d\'Antioquia despr\xc3\xa9s de l\'abdicaci\xc3\xb3 del patriarca Martiri. L\'emperador per\xc3\xb2, a petici\xc3\xb3 del patriarca Gennadi I de Constantinoble, el va deposar i va nomenar al seu lloc Juli\xc3\xa0, que reunia millors suports i Pere fou desterrat a un oasi d\'Egipte del qual es va poder escapar i es va refugiar al monestir d\'Acoemetae, on va restar fins al 475 (quan es va produir la revolta de Basilisc contra Zen\xc3\xb3)._NEWLINE_Zen\xc3\xb3 fou enviat a Tr\xc3\xa0cia per fer campanya contra els b\xc3\xa0rbars i all\xc3\xa0 va estar a punt de ser assassinat per emissaris d\'Aspar. A la seva tornada va conv\xc3\xa8ncer Lle\xc3\xb3 de desfer-se d\'Aspar cosa que es va produir el 471. _NEWLINE_Lle\xc3\xb3 no tenia cap fill mascle i va anunciar que designaria Zen\xc3\xb3 com a successor per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 va provocar tumults a Constantinoble, ja que els grecs s\'hi oposaven per ser isauri i a m\xc3\xa9s per les seves idees religioses monofisites. Per tant Lle\xc3\xb3 es va fer enrere i va nomenar successor a Lle\xc3\xb3, fill de Zen\xc3\xb3 i Ariadna (473).\n_START_SECTION_\nReg\xc3\xa8ncia de Lle\xc3\xb3 II\n_START_PARAGRAPH_\nEl 3 de febrer del 474 va morir Lle\xc3\xb3 i el seu n\xc3\xa9t el va succeir (Lle\xc3\xb3 II) per\xc3\xb2, en ser menor d\'edat, la reg\xc3\xa8ncia va quedar en mans de Zen\xc3\xb3 i amb el poder efectiu a les seves mans aviat va adquirir tamb\xc3\xa9 el t\xc3\xadtol; amb el suport de l\'emperadriu v\xc3\xaddua Verina, fou declarat emperador pel senat i el seu propi fill el va coronar; el fill per\xc3\xb2 mantenia una nominal prefer\xc3\xa8ncia i en les lleis promulgades el 474 el nom de Lle\xc3\xb3 II encara precedia el de Zen\xc3\xb3; la mort del jove Lle\xc3\xb3 a final de l\'any (probablement per causes naturals) va deixar a Zen\xc3\xb3 com a sobir\xc3\xa0 \xc3\xbanic.\n_START_SECTION_\nRebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 de Basilisc\n_START_PARAGRAPH_\nEl 475 fou expulsat de Constantinoble per la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 de Basilisc germ\xc3\xa0 de Verina. Zen\xc3\xb3 i Ariadna es van refugiar a Is\xc3\xa0uria. Basilisc va enviar contra Zen\xc3\xb3 dos alts oficials isauris, Il\xc2\xb7los i Trocundos que van derrotar a Zen\xc3\xb3 el juliol del 476; per\xc3\xb2 Basilisc era m\xc3\xa9s impopular encara que Zen\xc3\xb3 i aquest va aconseguir que Il\xc2\xb7los canvi\xc3\xa9s de b\xc3\xa0ndol. Junts van avan\xc3\xa7ar cap a Constantinoble i van rebre suport del got Teodoric el Gran, successor del seu pare Teodemir com a rei dels ostrogots. L\'agost del 476 el senat va obrir les portes de Constantinoble permetent a Zen\xc3\xb3 assumir el tron. Basilisc va fugir i es va acollir a sagrat dins d\'una esgl\xc3\xa9sia, per\xc3\xb2 va ser tra\xc3\xaft pel patriarca Acaci i es va lliurar a Zen\xc3\xb3 sota la promesa solemne de no a vessar la seva sang ni la de la seva fam\xc3\xadlia. Basilisc i la seva fam\xc3\xadlia van ser enviats a una fortalesa a Capad\xc3\xb2cia, on Zen\xc3\xb3 els va tancar en una cisterna buida, on van morir sense vessament de sang._NEWLINE_Mentrestant, els v\xc3\xa0ndals de Genseric van signar la pau amb els romans el 476. La pau permetia pagar rescats a canvi dels ciutadans de l\'imperi retinguts pels v\xc3\xa0ndals i va posar fi a les persecucions de cristians ortodoxos establerts en territori v\xc3\xa0ndal._NEWLINE_Les tropes de l\'emperador dirigides per Harmaci, nebot de Basilisc, es van trobar a prop de Nicea i van entrar a Constantinoble sense oposici\xc3\xb3. Harmaci, d\'acord amb el pactat, fou nomenat comandant en cap de l\'ex\xc3\xa8rcit vitalici (magister militum praesentalis) i el seu fill (tamb\xc3\xa9 anomenat Basilisc) nomenat c\xc3\xa8sar (hereu) a Nicea. Sembla que Il\xc2\xb7los va pressionar Zen\xc3\xb3 per desfer-se d\'Harmaci i aquest fou assassinat cap a la fi de l\'any 477 per un amic seu, un b\xc3\xa0rbar de nom Onulf, que Harmaci havia fet comes i comandant a Il\xc2\xb7l\xc3\xadria; la propietat d\'Harmaci fou confiscada; Basilisc fou privat del rang de c\xc3\xa8sar i fou ordenat sacerdot (lector a l\'esgl\xc3\xa9sia de Blachernae a prop de la capital). Il\xc2\xb7los va recuperar aix\xc3\xad una posici\xc3\xb3 predominant a la cort._NEWLINE_El 478 Il\xc2\xb7los fou c\xc3\xb2nsol \xc3\xbanic. Teodoric Estrab\xc3\xb3, un cap got fill de Triari, que havia estat al servei de Basilisc i a la seva caiguda s\'havia establert a Tr\xc3\xa0cia, es va presentar davant Constantinoble amb un ex\xc3\xa8rcit i va saquejar la regi\xc3\xb3. Zen\xc3\xb3 va demanar ajut a l\'altre Teodoric, fill de Teodemir, que va atacar al seu hom\xc3\xb2nim per\xc3\xb2 com que no va rebre subministraments de Zen\xc3\xb3 no va poder fer res m\xc3\xa9s que acordar la pau. Zen\xc3\xb3 llavors va t\xc3\xa9mer enfrontar-se als dos ex\xc3\xa8rcits gots i llavors va negociar un acord amb Teodoric fill de Triari que li va imposar humiliants condicions.\n_START_SECTION_\nLa fi de l\'Imperi d\'Occident\n_START_PARAGRAPH_\nEl 472 va morir l\'emperador d\'Occident Olibri i fou proclamat successor Gliceri. L\'emperador d\'Orient Lle\xc3\xb3 I es va negar a donar suport a aquesta elecci\xc3\xb3 i va escollir a Juli Nepot. Com que feia mal temps, Juli Nepot va esperar que pass\xc3\xa9s l\'hivern per anar a Constantinoble i ser confirmat com a coemperador, per\xc3\xb2 llavors es va trobar que Lle\xc3\xb3 I havia mort i al seu lloc estava Zen\xc3\xb3. L\'agost del 475, mentre Zen\xc3\xb3 estava bloquejat per l\'ex\xc3\xa8rcit d\'Il\xc2\xb7los, el magister militum Flavi Orestes es va revoltar i va proclamar emperador al seu fill R\xc3\xb2mul Aug\xc3\xbastul; Juli Nepot es va veure obligat a tornar a It\xc3\xa0lia. Juli Nepot va escriure una carta a Zen\xc3\xb3 demanant-li diners i suport militar per fer fora els usurpadors; Zen\xc3\xb3 no tan sols no va enviar diners sin\xc3\xb3 que va confiar el govern d\'It\xc3\xa0lia al got Odoacre. Odoacre va recon\xc3\xa8ixer a Zen\xc3\xb3 com a \xc3\xbanic emperador al mateix temps que s\'apropiava el t\xc3\xadtol de rex per a ell.\n_START_SECTION_\nLa revolta de Marci\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl 479 va esclatar una nova revolta dirigida per Marci\xc3\xa0, n\xc3\xa9t de l\'emperador d\'aquest nom i fill de Procopi Antemi, antic emperador d\'Occident, el qual estava casat amb Lle\xc3\xb2ncia, filla de l\'emperador Lle\xc3\xb3\xc2\xa0I i germana d\'Ariadna, la dona de Zen\xc3\xb3. Revoltat a Constantinoble, un partit important li va donar suport, i Zen\xc3\xb3 fou derrotat i assetjat a palau; per\xc3\xb2 a la nit Il\xc2\xb7los va poder subornar les forces revoltades i llavors fou Marci\xc3\xa0 el qui va haver de fugir i va quedar assetjat a una esgl\xc3\xa9sia; fou obligat a prendre els h\xc3\xa0bits i enviat a un monestir a Capad\xc3\xb2cia._NEWLINE_Quan Teodoric fill de Triari es va assabentar de la revolta es va dirigir cap a Constantinoble amb el pretext de donar suport al seu aliat Zen\xc3\xb3, en realitat esperant conquerir la ciutat sense lluita; per\xc3\xb2 a canvi d\'una quantitat de diners fou conven\xc3\xa7ut de retirar-se. La guerra contra Teodoric fill de Teodemir va continuar; la va dirigir el general Sabini\xc3\xa0 que va aconseguir alguns avantatges sobre els ostrogots._NEWLINE_El 481 va esclatar la guerra contra Teodoric fill de Triari, que va atacar Constantinoble al capdavant d\'un gran ex\xc3\xa8rcit, per\xc3\xb2 va morir accidentalment per la seva pr\xc3\xb2pia llan\xc3\xa7a quan muntava a un nou cavall, i l\'ex\xc3\xa8rcit es va dissoldre. Lliurat d\'aquest enemic, Zen\xc3\xb3 va comprar la pau a l\'altre Teodoric (483) al qui va conferir els m\xc3\xa9s grans honors; el 484 Teodoric fou c\xc3\xb2nsol.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica religiosa\n_START_PARAGRAPH_\nA Zen\xc3\xb3 li preocupava que les q\xc3\xbcestions religioses poguessin dividir l\'imperi i el 482 va publicar el fam\xc3\xb3s Henotic\xc3\xb3, un document que intentava reconciliar difer\xc3\xa8ncies. El document era ambigu deliberadament, condemnava el monofisisme d\'Eutiqui per\xc3\xb2 no donava suport al Concili de Calced\xc3\xb2nia que ja l\'havia condemnat. El patriarca Acaci el va subscriure i l\'emperador va demanar que tots els bisbes el signessin, per\xc3\xb2 no va aconseguir que ho fes el patriarca d\'Antioquia i altres de Calced\xc3\xb2nia. Il\xc2\xb7los va aprofitar el descontentament sobre l\'Henotic\xc3\xb3, per aconseguir gent per al seu prop\xc3\xb2sit: enderrocar Zen\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa revolta d\'Il\xc2\xb7los\n_START_PARAGRAPH_\nEl 484 va esclatar la revolta d\'Il\xc2\xb7los, revolta de llarga durada. L\'emperadriu mare, Verina, i la seva filla Ariadna, s\'havien enemistat amb Il\xc2\xb7los i la segona va planejar matar-lo com abans havia intentat la seva mare. Ariadna va utilitzar un assass\xc3\xad a sou que va fracassar per\xc3\xb2 va tallar una orella d\'Il\xc2\xb7los (483); se sospita que Zen\xc3\xb3 estava al corrent de l\'intent d\'assassinat per\xc3\xb2 com que l\'assass\xc3\xad fou agafat immediatament no va poder impedir la seva execuci\xc3\xb3._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 Il\xc2\xb7los es va retirar a Nicea amb el seu amic Pamprepi. Despr\xc3\xa9s, al\xc2\xb7legant que necessitava aires purs per la seva ferida, se\'n va anar a l\'est i all\xc3\xad fou nomenat per l\'emperador, general de les forces orientals amb facultat de nomenar els oficials provincials. Entre els principals nomenaments estaven el general Marsos, un oficial isauri (que era el qui havia presentat Pamprepi a Il\xc2\xb7los) i el patrici siri\xc3\xa0 Lleonci, que l\'havien acompanyat a l\'est, i segurament tamb\xc3\xa9 el seu germ\xc3\xa0 Trocondos._NEWLINE_Il\xc2\xb7los no va tardar a revoltar-se i va proclamar el siri\xc3\xa0 Lleonci com a emperador per ra\xc3\xb3 de la seva dignitat de patrici i el seu prestigi a l\'ex\xc3\xa8rcit. Va derrotar l\'ex\xc3\xa8rcit de Zen\xc3\xb3 a Antioquia i va aconseguir el suport dels isauris, amb els quals es va apoderar de la fortalesa de Papurios on va trobar Verina, la va alliberar i la va obligar a coronar Leonci a Tars. Verina tamb\xc3\xa9 va haver d\'enviar una carta als oficials imperials a Antioquia, Egipte i Orient que els demanava que s\'unissin a Il\xc2\xb7los. Seguidament Verina fou tancada altre cop a Papurios on poc despr\xc3\xa9s va morir._NEWLINE_Zen\xc3\xb3 va enviar contra els rebels un ex\xc3\xa8rcit reclutat entre macedonis i "escites" (probablement ostrogots) dirigit per Joan el Geperut (o Joan l\'Escita) i per Teodoric l\'ostrogot fill de Teodemir, que en aquest moment era c\xc3\xb2nsol. Aquest ex\xc3\xa8rcit, sota la direcci\xc3\xb3 de Joan, va derrotar els rebels a prop de Sel\xc3\xa8ucia d\'Is\xc3\xa0uria i va obligar els rebels a refugiar-se a la fortalesa de Papurios, on van quedar assetjats._NEWLINE_Trocondos va intentar escapar i reunir forces per\xc3\xb2 fou capturat i executat. Il\xc2\xb7los i Lleonci no van saber aquesta mort i encoratjats per Pamprepi, que en les seves visions del futur assegurava que Trocondos tornaria i que guanyarien, van resistir m\xc3\xa9s de tres anys per\xc3\xb2 en el quart any es va saber la mort de Trocondos i Il\xc2\xb7los va fer matar Pamprepi per falsari. Una mica despr\xc3\xa9s, per una tra\xc3\xafci\xc3\xb3 del cunyat de Trocondos, enviat des de Constantinoble per Zen\xc3\xb3, la fortalesa fou ocupada i Il\xc2\xb7los i Lleonci capturats i decapitats (488) i els seus caps enviats a l\'emperador.\n_START_SECTION_\nDarrers anys\n_START_PARAGRAPH_\nEl 487 la guerra amb Teodoric s\'havia repr\xc3\xa8s a causa d\'un malent\xc3\xa8s i el got va atacar Constantinoble. Zen\xc3\xb3 li va donar perm\xc3\xads per anar a It\xc3\xa0lia i expulsar Odoacre, i el rei ostrogot va acceptar._NEWLINE_Zen\xc3\xb3 va morir l\'abril del 491, despr\xc3\xa9s de 17 anys de regnat. No va deixar fills i fou succe\xc3\xaft per Anastasi un oficial de la gu\xc3\xa0rdia imperial (silentiarus) que es va casar amb la reina v\xc3\xaddua Ariadna.\n_START_SECTION_\nMatrimonis i descend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la primera esposa, Arc\xc3\xa0dia, va tenir dues filles: Hilaria i Teopista que es van fer monges._NEWLINE_En el segon matrimoni, amb la princesa Ariadna, va tenir un sol fill, Lle\xc3\xb3, que el va precedir en la successi\xc3\xb3 i va morir amb set anys.'