b"\n_START_ARTICLE_\nOlaus Henrici\n_START_SECTION_\nVida i Obra\n_START_PARAGRAPH_\nHenrici va cursar els estudis secundaris al institut de la seva ciutat, Meldorf, fins al 1856. Despr\xc3\xa9s, mentre treballava com aprenent d'enginyer a Flensburg, Alfred Clebsch va descobrir el seu talent i el va portat al Institut Polit\xc3\xa8cnic de Karlsruhe, on donava classes, perqu\xc3\xa8 estudi\xc3\xa9s matem\xc3\xa0tiques. El 1862, Clebsch, va conv\xc3\xa8ncer Otto Hesse perqu\xc3\xa8 l'admet\xc3\xa9s com estudiant de doctorat a la Universitat de Heidelberg. Henrici es va doctorar el 1865 amb una tesi sobre equacions diferencials._NEWLINE_El 1865 va emigrar a Anglaterra on va exercir de professor, fins que el 1867 va ser nomenat professor ajudant de Thomas Archer Hirst al University College de Londres. El 1870, havent resignat Hirst, el va substituir en la seva c\xc3\xa0tedra, en la que va romandre durant deu anys fins que va ser transferit a la c\xc3\xa0tedra de matem\xc3\xa0tiques aplicades. El 1884 va sol\xc2\xb7licitar i obtenir la c\xc3\xa0tedra de matem\xc3\xa0tiques del City and Guilds of London Institute, m\xc3\xa9s conegut com a Central Technical College (i avui formant part del Imperial College London), c\xc3\xa0rrec que va mantenir fins a la seva jubilaci\xc3\xb3 el 1908, quan es va retirar a Hampshire._NEWLINE_Henrici \xc3\xa9s recordat perqu\xc3\xa8 desaprovava la forma d'ensenyar matem\xc3\xa0tiques de Cambridge i va promoure un estil molt m\xc3\xa9s europeu continental. Entre d'altres coses, va incorporar als programes d'estudi la geometria projectiva, el c\xc3\xa0lcul vectorial i l'est\xc3\xa0tica gr\xc3\xa0fica, essent considerat com un professor extraordinari, de gran claredat en les seves exposicions._NEWLINE_En el seu vessant m\xc3\xa9s d'enginyer, Henrici va ser l'inventor d'un aparell, que port\xc3\xa0 el seu nom, per mesurar els harm\xc3\xb2nics de les ones sonores, i que es va fer servir fins als anys seixanta del segle XX. El 1878, Lord Kelvin ja havia proposat un analitzador harm\xc3\xb2nic mec\xc3\xa0nic, per\xc3\xb2 era poc pr\xc3\xa0ctic per mides i per complexitat. La idea d'Henrici de 1894 \xc3\xa9s un mecanisme molt m\xc3\xa9s simple, que comen\xc3\xa7a a ser explotat immediatament per la firma su\xc3\xafssa Coradier amb un cost gens elevat.; de fet, la seva idea era molt m\xc3\xa9s amplia, ja que el que va inventar va ser una m\xc3\xa0quina que permetia resoldre de forma mec\xc3\xa0nica determinades integrals."