b'\n_START_ARTICLE_\nFont period\xc3\xadstica\n_START_SECTION_\nInterrelaci\xc3\xb3 entre el periodista i la font\n_START_PARAGRAPH_\nLes interrelacions entre el periodista i les fonts s\xc3\xb3n analitzades en un estudi elaborat per Walter Giener i Walter Jonson titulat: The City Hall Beat: a study of reporter and sources roles._NEWLINE_Total independ\xc3\xa8ncia entre la font i el periodista. Hi ha un distanciament entre qui produeix la not\xc3\xadcia i qui informa sobre aquesta._NEWLINE_Les fonts i el periodista cooperen. Font i periodista tenen alguns objectius comuns: un necessita que una determinada informaci\xc3\xb3 es publiqui i un altre necessita obtenir not\xc3\xadcies per satisfer els seus superiors o per vendre m\xc3\xa9s diaris. En determinades ocasions, les fonts filtren una informaci\xc3\xb3 que els interessa que aparegui i que els mitjans no es poden resistir a publicar._NEWLINE_La font \xc3\xa9s la que pr\xc3\xa0cticament fa la not\xc3\xadcia. Seria el cas dels comunicats oficials. A partir de la proliferaci\xc3\xb3 dels gabinets de premsa, augmenta l\'anomenada "informaci\xc3\xb3 convocada" en qu\xc3\xa8 la font fa la not\xc3\xadcia._NEWLINE_La relaci\xc3\xb3 entre el periodista i la font informativa a vegades pot ser motiu de conflicte; el manteniment del secret professional \xc3\xa9s un exemple d\'aix\xc3\xb2. La Deontologia professional period\xc3\xadstica, com a ordre normatiu, intenta regular aquestes relacions.\n_START_SECTION_\nSegons la relaci\xc3\xb3 a l\xe2\x80\x99objecte de coneixement\n_START_PARAGRAPH_\nLa classificaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s estesa de la tipologia de fonts period\xc3\xadstiques \xc3\xa9s aquella que distingeix entre fonts prim\xc3\xa0ries i fonts secund\xc3\xa0ries, on la diferenciaci\xc3\xb3 es basa en la relaci\xc3\xb3 amb l\'objecte de coneixement. Aix\xc3\xad, font prim\xc3\xa0ria \xc3\xa9s aquella que est\xc3\xa0 informada per la seva pr\xc3\xb2pia participaci\xc3\xb3 en el fet noticiable, com a part participant o com a testimoni del qu\xc3\xa8 ha passat._NEWLINE_Per la seva banda, la font secund\xc3\xa0ria \xc3\xa9s aquella que interpreta, posa en contacte i analitza les fonts prim\xc3\xa0ries. Aquesta classificaci\xc3\xb3 permet distingir el grau de manipulaci\xc3\xb3 a qu\xc3\xa8 ha estat sotmesa la informaci\xc3\xb3 abans d\'arribar al periodista i oferir-se a l\'audi\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nSegons l\xe2\x80\x99origen de la informaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUn factor important \xc3\xa9s la diferenciaci\xc3\xb3 entre la font de proced\xc3\xa8ncia de la not\xc3\xadcia i les diferents fonts que es consulten per a la confecci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta. Aix\xc3\xad es pot observar fonts d\'origen de la informaci\xc3\xb3, que s\xc3\xb3n fonts de les quals neix directament la not\xc3\xadcia. D\'altra banda hi ha les fonts complement\xc3\xa0ries, que s\xc3\xb3n aquelles que serveixen per completar i contrastar la not\xc3\xadcia.\n_START_SECTION_\nSegons el nivell d\'acc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nEn funci\xc3\xb3 a l\'exclusivitat de l\'\xc3\xbas de la font es distingeixen fonts exclusives del medi i fonts compartides. Per al mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s garantia de reconeixement el fet de poder oferir una informaci\xc3\xb3 en exclusiva que prov\xc3\xa9 d\'una font de la qual tan sols aquest mitj\xc3\xa0 pot beneficiar. De vegades no es tracta nom\xc3\xa9s de l\'exclusivitat de la informaci\xc3\xb3 sin\xc3\xb3 de la font, que pot tenir complements de valor afegit.\n_START_SECTION_\nSegons la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de contacte\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra caracter\xc3\xadstica que serveix per classificar les fonts \xc3\xa9s la temporalitat de la relaci\xc3\xb3 de la font amb el medi. Segons Mauro Wolf, les fonts es classifiquen en estables o provisionals. Les fonts estables s\xc3\xb3n aquelles que mantenen relacions fixes amb el medi, com ara una ag\xc3\xa8ncia de not\xc3\xadcies. Les fonts temporals o provisionals s\xc3\xb3n les que es relacionen nom\xc3\xa9s durant un cert per\xc3\xadode o el que duri la cobertura d\'un tema informatiu concret. Dins de les fonts temporals podem diferenciar entre aquelles que han estat utilitzades una \xc3\xbanica vegada i aquelles a les que, sense arribar a ser permanents, es recorre m\xc3\xa9s d\'una vegada.\n_START_SECTION_\nSegons el grau d\xe2\x80\x99institucionalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre barem per classificar les fonts \xc3\xa9s aquell que les distingeix segons el seu grau d\'implicaci\xc3\xb3 institucional amb l\'\xc3\xadtem informatiu. En funci\xc3\xb3 d\'aquesta variable es distingeixen entre fonts oficials, aquelles directament relacionades amb la producci\xc3\xb3 de la informaci\xc3\xb3 (govern, ajuntament, associaci\xc3\xb3, ONG ...) i fonts no oficials, les que tot i tenir el seu propi punt de vista o dades que aportar sobre el succ\xc3\xa9s no estan lligats al seu origen o no tenen una autoritat reconeguda.\n_START_SECTION_\nSegons la identificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPodem establir una categoritzaci\xc3\xb3 en funci\xc3\xb3 a la confidencialitat de la font: fonts p\xc3\xbabliques i fonts an\xc3\xb2nimes. Per font p\xc3\xbablica s\'ent\xc3\xa9n aquella que pot identificar-se i definir-se com a origen o complement de la informaci\xc3\xb3. Les fonts an\xc3\xb2nimes s\xc3\xb3n les que no podem publicitar i que for\xc3\xa7osament han de quedar ocultes en el proc\xc3\xa9s de recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 informativa. L\'\xc3\xbas de les fonts an\xc3\xb2nimes pot estar justificat quan aquesta prefereix reservar el seu anonimat per protegir-se d\'eventuals conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies negatives.\n_START_SECTION_\nLa professionalizaci\xc3\xb3 de les fonts\n_START_PARAGRAPH_\nUna caracter\xc3\xadstica cada vegada m\xc3\xa9s comuna de les fonts d\'informaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la professionalitzaci\xc3\xb3 dels interlocutors que han de tractar amb els mitjans. L\'autor Fernando Mart\xc3\xadnez Vallvey assenyala que "les fonts, cada dia m\xc3\xa9s, estan formades per professionals de la comunicaci\xc3\xb3 que atenen els interessos de l\'entitat o instituci\xc3\xb3"._NEWLINE_Els diferents gabinets de premsa o de relaci\xc3\xb3 amb els mitjans s\'han adonat dels avantatges de comptar amb periodistes a la seva plantilla. \xc3\x89s el que Eric Neveu qualifica de professionalitzaci\xc3\xb3 de les fonts. Els professionals que treballen en aquests gabinets de comunicaci\xc3\xb3 coneixen perfectament els condicionants dels mitjans amb els quals han de tractar i saben com anticipar-se a les expectatives dels periodistes i presentar-los la informaci\xc3\xb3 tant atractiva com sigui possible. Aquestes fonts donen la informaci\xc3\xb3 redactada, oferint imatges de qualitat sobre la not\xc3\xadcia, facilitant la feina del redactor. El resultat \xc3\xa9s que la font redacta pr\xc3\xa0cticament la not\xc3\xadcia._NEWLINE_Hem de tenir en compte, no obstant aix\xc3\xb2, que no totes les fonts tenen la mateixa rellev\xc3\xa0ncia. \xe2\x80\x9cEn paraules de Tello: \xe2\x80\x98Totes les fonts serveixen, per\xc3\xb2 algunes serveixen m\xc3\xa9s que altres\xe2\x80\x9d. Per aix\xc3\xb2, al moment de consultar-les el periodista ha de tenir present dues questions centrals: per una banda, que no es aconsellable contrastar testimonis de fonts la jerarquia de les quals difereixen not\xc3\xb2riament; per altra banda, que la urg\xc3\xa8ncia no ha de portar a convertir en font a qui no ho es, \xe2\x80\x98llen\xc3\xa7ant a l\xe2\x80\x99aire testimonis insignificants, poc pertinents y fins i tot ofensius\xe2\x80\x99.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nRodes de premsa sense preguntes\n_START_PARAGRAPH_\nEn un primer moment, van ser els partits pol\xc3\xadtics els que es van atrevir a compar\xc3\xa8ixer davant els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 sense admetre preguntes. Seguint l\'exemple, un gran nombre de gabinets de comunicaci\xc3\xb3 institucional elaboren precises, clares i senzilles notes period\xc3\xadstiques amb algun CD o fins i tot presentacions en Power Point. L\'objectiu \xc3\xa9s que el periodista arribi a la roda de premsa i pugui tornar a la redacci\xc3\xb3 amb informaci\xc3\xb3 suficient, sense necessitat de fer preguntes._NEWLINE_Amb malestar, l\'Associaci\xc3\xb3 de Premsa de Madrid ha em\xc3\xa8s una nota de premsa en la qual demana als pol\xc3\xadtics que "bandegi la reiterada mala pr\xc3\xa0ctica" de no admetre preguntes en les compareixences p\xc3\xbabliques davant els mitjans de comunicaci\xc3\xb3, ja que suposa un "desdeny cap als periodistes i, especialment, cap als ciutadans".\n_START_SECTION_\nVerificaci\xc3\xb3 de les fonts\n_START_PARAGRAPH_\nQuan parlem de periodisme \xc3\xa9s imprescindible referir-se i rec\xc3\xb3rrer a fonts period\xc3\xadstiques fiables i verificables. Obtenir la informaci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de l\'acc\xc3\xa9s a les fonts i comprovar la seva fiabilitat, s\xc3\xb3n les tasques centrals del periodisme per iniciar la construcci\xc3\xb3 de la not\xc3\xadcia._NEWLINE_Cal, abans de publicar una informaci\xc3\xb3, comprovar tots i cadascun de les dades que aportem, per senzills que semblin. Cal contrastar la informaci\xc3\xb3 que aporta la nostra font, que correspon amb la realitat dels fets, per a aix\xc3\xb2, caldr\xc3\xa0 consultar amb m\xc3\xa9s d\'una font._NEWLINE_Hi ha diversos principis que guien la tasca del periodista, per\xc3\xb2 cal destacar com a principal el respecte a la veritat, el rigor en la recerca de la informaci\xc3\xb3 fidedigna i verificable. En general, es considera bon periodista al qual aconsegueix informaci\xc3\xb3 rellevant, breu i exacta en el menor temps possible. No obstant aix\xc3\xb2, en moltes ocasions aquests objectius xoquen entre si i l\'exercici d\'un pot perjudicar a l\'exercici d\'un altre. Per exemple, quan en un mitj\xc3\xa0 es busca l\'exclusivitat i ser el primer a donar la not\xc3\xadcia, el temps juga un paper essencial. Ser el primer significa arribar abans que altres a una informaci\xc3\xb3 que ser\xc3\xa0 publicada al m\xc3\xa9s aviat possible i aix\xc3\xad ser el mitj\xc3\xa0 de refer\xc3\xa8ncia. Per\xc3\xb2 aquesta manca de temps pot perjudicar amb tota seguretat a un altre objectiu indispensable del periodisme i \xc3\xa9s la verificaci\xc3\xb3 de les dades i les fonts que ens proporcionen aquestes dades exclusives. Si actuem d\'aquesta manera, estarem donant una informaci\xc3\xb3 anticipada i, en molts casos, incorrecta o incompleta, arribant a la desinformaci\xc3\xb3._NEWLINE_Tal com prescriu El Pa\xc3\xads: \xe2\x80\x9cAls casos conflictius s\xe2\x80\x99ha d\xe2\x80\x99escoltar o acudir sempre a les dues parts del litigi. Aquells dudosos, de certa transcend\xc3\xa8ncia o especialment delicats han de ser contrastats com a m\xc3\xadnim amb dues fonts, independents entre si, a les que s\xe2\x80\x99aludir\xc3\xa0 encara que sigui vagament.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nLes fonts en les rutines period\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nEn qualsevol mitj\xc3\xa0 es donen criteris de valoraci\xc3\xb3 de les not\xc3\xadcies i les etapes de producci\xc3\xb3 com rutines period\xc3\xadstiques. La possibilitat que la construcci\xc3\xb3 de la not\xc3\xadcia s\'organitzi en una rutina facilita la feina i permet enfrontar m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7ment una informaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xbaltim moment._NEWLINE_La disponibilitat de fonts fiables, productives i accessibles s\xc3\xb3n les condicions b\xc3\xa0siques per a l\'acompliment de la tasca period\xc3\xadstica. No obstant aix\xc3\xb2, la relaci\xc3\xb3 dels periodistes amb les fonts en una rutina period\xc3\xadstica es pot traduir en lleialtats complexes i de "contractes" t\xc3\xa0cits, tant per part del mitj\xc3\xa0 com de forma personal amb els quals arribar a una suposada exclusivitat en un moment donat. La relaci\xc3\xb3 entre el periodista i la font est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda sobre la presumpta confian\xc3\xa7a que entre tots dos s\'estableixi. Per\xc3\xb2 un ab\xc3\xbas de confian\xc3\xa7a entre les dues parts pot portar a la falta de rigor informatiu i a caure en l\'intercanvi d\'informacions interessades, provocades o poc objectives._NEWLINE_El fet que les agendes tem\xc3\xa0tiques d\'un mitj\xc3\xa0 siguin habituals provoca rec\xc3\xb3rrer a fonts productores d\'informaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 habituals, i aix\xc3\xad els mitjans s\'asseguren tenir una continu\xc3\xaftat i homogene\xc3\xaftat dels temes tractats. I \xc3\xa9s aqu\xc3\xad quan sol oblidar o deixar-se en segon pla la verificaci\xc3\xb3 de les fonts, ja que el treball organitzat i rutinari, l\'agenda establerta, a m\xc3\xa9s de l\'esc\xc3\xa0s temps de qu\xc3\xa8 es disposa, fa que no es contrastin les informacions adequadament i caigui en una "rutina" d\'informaci\xc3\xb3 basada arguments pobres i, de vegades, interessats. Per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s benefici\xc3\xb3s tenir una s\xc3\xa8rie de contactes o fonts habituals de les quals servir-nos, de vegades, per contrastar o consultar possibles informacions, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que \xc3\xa9s contraproduent una abundant confian\xc3\xa7a o una estretor entre un periodista i la font.\n_START_SECTION_\nEl proc\xc3\xa9s de verificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAls Estats Units existeixen els departaments de verificaci\xc3\xb3 de dades a la premsa des de principis de segle XXI. Segons va afirmar Andy Young, verificador de The New Yorker, la funci\xc3\xb3 d\'un verificador \xc3\xa9s comprovar l\'exactitud del que es publica en diaris i revistes. La seva principal finalitat \xc3\xa9s assegurar-se que el que arriba al lector t\xc3\xa9 un suport documental que eviti litigis judicials i protegeixi el prestigi de la publicaci\xc3\xb3. Articles, editorials, portades, ressenyes, fins a les vinyetes s\xc3\xb3n sotmeses al control dels verificadors. Si alg\xc3\xba escriu un article sobre un tema concret, el verificador ha de trobar la manera de comprovar tots i cadascun de les dades, per molt simples que semblin.\n_START_SECTION_\nEl pessebrisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl periodista mant\xc3\xa9 una relaci\xc3\xb3 bidireccional amb les fonts. Els professionals de la informaci\xc3\xb3 necessiten continguts; i les fonts que aquests continguts surtin reflectits en els mitjans. Les fonts tractaran en tot moment de complir aquests objectius i per aix\xc3\xb2 posaran en marxa diferents mecanismes que les portin a aconseguir-los. Un d\'ells \xc3\xa9s el pessebrisme._NEWLINE_Aquesta paraula es va crear per significar, per extensi\xc3\xb3, una manera d\'exercir la professi\xc3\xb3 que es basa sobretot en un seguiment servil de determinades fonts informatives de les quals s\'obt\xc3\xa9 alguna cosa m\xc3\xa9s que una informaci\xc3\xb3 socialment \xc3\xbatil. Es tracta d\'un intercanvi d\'informaci\xc3\xb3 de dubt\xc3\xb3s inter\xc3\xa8s a canvi de complimentar als assistents. Alguns exemples d\'aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n un "dinar-roda de premsa"; una menjadora pot ser una convenci\xc3\xb3 empresarial en qu\xc3\xa8 es regala als representants dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 un objecte de valor, o la inauguraci\xc3\xb3 d\'una discoteca amb barra lliure._NEWLINE_Hi ha autors que asseguren que aquest problema s\'accentua en el cas dels mitjans audiovisuals. Un exemple d\'aix\xc3\xb2 seria les ocasions en qu\xc3\xa8 els conductors de programes de televisi\xc3\xb3 s\xc3\xb3n sol\xc2\xb7licitats per a col\xc2\xb7laborar en tot tipus d\'activitats per part d\'empreses i institucions que esperen aix\xc3\xad treure partit de la projecci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica que aquests professionals han obtingut despr\xc3\xa9s d\'apar\xc3\xa8ixer en les pantalles._NEWLINE_L\'acceptaci\xc3\xb3 de menjars o de regals i la participaci\xc3\xb3 dels conductors en activitats alienes a la tasca informativa, poden semblar, segons com, temes bastant diferents. Tenen per\xc3\xb2, una cosa en com\xc3\xba: la possible col\xc2\xb7lisi\xc3\xb3 d\'interessos, amb el conseg\xc3\xbcent perill de deteriorament de la informaci\xc3\xb3. Actualment alguns mitjans de comunicaci\xc3\xb3 han anat prenent mesures per evitar que la generositat de les fonts influeixi d\'alguna forma en els continguts informatius. En alguns codis deontol\xc3\xb2gics es prohibeix que els periodistes acceptin els viatges pagats o fins i tot que es deixin de pagar els \xc3\xa0pats. Per\xc3\xb2 aquest tipus de normes, en la pr\xc3\xa0ctica, \xc3\xa9s de dif\xc3\xadcil concreci\xc3\xb3. A falta d\'una regulaci\xc3\xb3 ferma des dels mitjans es recorre a les seves pr\xc3\xb2pies normes \xc3\xa8tiques. Juan Pedro Valent\xc3\xadn, el que va ser el director de la Segona Edici\xc3\xb3 dels Informatius de Telecinco, \xc3\xa9s un dels pocs casos que trobem en els quals es gui\xc3\xafn a trav\xc3\xa9s d\'unes regles deontol\xc3\xb2giques. Aquest tenia com a norma no participar, ni ell ni la gent a c\xc3\xa0rrec seu, en cap activitat publicit\xc3\xa0ria i comercial en la qual es poguessin aprofitar de la seva aparici\xc3\xb3 a les pantalles.\n_START_SECTION_\nEl secret professional\n_START_PARAGRAPH_\nArticle principal: Secreto profesional period\xc3\xadstico_NEWLINE__NEWLINE_\xc3\x89s el reconeixement del dret del periodista a no revelar alguna informaci\xc3\xb3, o la manera en qu\xc3\xa8 ha estat aconseguida, per protegir les fonts, a si mateix i al seu exercici professional. No vol dir \xc3\xbanicament que el periodista decideixi no publicar algunes dades sin\xc3\xb3 que suposa la possibilitat d\'ocultar si ho considera necessari. La FAPE (Federaci\xc3\xb3 d\'Associacions de Periodistes d\'Espanya) el defineix de la seg\xc3\xbcent manera:_NEWLINE_El secret professional \xc3\xa9s un dret del periodista, alhora que un deure que garanteix la confidencialitat de les fonts d\'informaci\xc3\xb3. Per tant, el periodista garantir\xc3\xa0 el dret de les seves fonts informatives a romandre en l\'anonimat, si aix\xc3\xad ha estat sol\xc2\xb7licitat. No obstant aix\xc3\xb2, tal deure professional podr\xc3\xa0 cedir excepcionalment en el cas que consti fefaentment que la font ha falsejat de manera conscient la informaci\xc3\xb3 o quan el fet de revelar la font sigui l\'\xc3\xbanic mitj\xc3\xa0 per evitar un dany greu i imminent a les persones._NEWLINE_Article 10 del Codi Deontol\xc3\xb2gic de la FAPE_NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit del periodisme, la pol\xc3\xa8mica sobre com ha de ser regulat o fins a quin punt ha de ser respectat el secret professional ha estat la seva principal caracter\xc3\xadstica. La diversitat d\'opinions i interessos al respecte fa que la discussi\xc3\xb3 sembli no tenir una soluci\xc3\xb3 universal. Des que l\'article 19 de la Declaraci\xc3\xb3 Universal dels Drets Humans fos aprovat, el dret al secret professional ha constitu\xc3\xaft una de les reivindicacions tradicionals dels periodistes, amb resultats diferents a cada pa\xc3\xads. Ja \xc3\xa9s reconegut (encara que en diferents graus) pels ordenaments jur\xc3\xaddics de la majoria dels pa\xc3\xafsos democr\xc3\xa0tics amb un sistema de premsa considerat independent; no obstant aix\xc3\xb2, hi ha pa\xc3\xafsos com Fran\xc3\xa7a, B\xc3\xa8lgica, Gran Bretanya i alguns estats dels Estats Units on es nega.\n_START_SECTION_\nEls m\xc3\xa8todes per obtenir informaci\xc3\xb3: Tot \xc3\xa9s v\xc3\xa0lid?\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels objectius principals dels periodistes \xc3\xa9s aconseguir una informaci\xc3\xb3 privilegiada, nova, de m\xc3\xa0xim inter\xc3\xa8s per al p\xc3\xbablic, i per aix\xc3\xb2 millorar la comunicaci\xc3\xb3. Per\xc3\xb2 aqu\xc3\xad cal preguntar-nos si val qualsevol m\xc3\xa8tode per obtenir aquest tipus de not\xc3\xadcies pel que fa a la font. \xc2\xbfTot \xc3\xa9s v\xc3\xa0lid?_NEWLINE_En relaci\xc3\xb3 a les formes de sostreure informaci\xc3\xb3 es plantegen diferents problemes \xc3\xa8tics. Un d\'ells \xc3\xa9s la mentida, enganyar a la font en la relaci\xc3\xb3 que es mantingui. Janet Malcolm ho plantejava en la seva obra El periodista i l\'assass\xc3\xad. Exposa la circumst\xc3\xa0ncia de com un periodista per guanyar-se la confian\xc3\xa7a de la font li fa creure que est\xc3\xa0 al seu costat i que li d\xc3\xb3na suport, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s el text que publica \xc3\xa9s radicalment diferent. Tamb\xc3\xa9 podem parlar dels casos en qu\xc3\xa8 es fa dir a la font el que no vol dir, un altre m\xc3\xa8tode m\xc3\xa9s d\'engany. I, finalment, ens enfrontem a una de les formes que m\xc3\xa9s debat ha despertat en l\'actualitat: la informaci\xc3\xb3 Off the record. Es tracta d\'un altre dels cavalls de batalla dels professionals del periodisme. En moltes ocasions els pol\xc3\xadtics o altres personalitats ofereixen informacions de gran import\xc3\xa0ncia i inter\xc3\xa8s, despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 recapaciten en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de segons i llavors diuen: "B\xc3\xa9, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no ho posis, que ho he dit en confian\xc3\xa7a". Qu\xc3\xa8 ha de fer el periodista?'