b"\n_START_ARTICLE_\nSenterada\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim Senterada, i el mateix poble i municipi, tenen l'origen en el monestir visig\xc3\xb2tic de Santa Grata. L'evoluci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 occidental del nom del monestir d\xc3\xb3na l'actual nom per simplificaci\xc3\xb3 del grup -gr- i sonoritzaci\xc3\xb3 de la -t- de la darrera s\xc3\xadl\xc2\xb7laba._NEWLINE_Aix\xc3\xad ho estableix el fil\xc3\xb2leg Joan Coromines amb profusi\xc3\xb3 de detalls i una explicaci\xc3\xb3 prou clara.\n_START_SECTION_\nNucli urb\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Senterada, com ha quedat reflectit a l'apartat d'Etimologia es form\xc3\xa0 a partir del monestir visig\xc3\xb2tic de Santa Grata. D'aquest monestir, n'han quedat algunes restes, si b\xc3\xa9 s\xc3\xb3n posteriors a l'\xc3\xa8poca visig\xc3\xb2tica. A m\xc3\xa9s, la parr\xc3\xb2quia del poble continua en certa manera vinculada a santa Grata, actualment amb el nom de la Mare de D\xc3\xa9u de Gr\xc3\xa0cia, o de l'equivalent Santa Maria de Gr\xc3\xa0cia._NEWLINE_Dins del poble de Senterada hi ha, a m\xc3\xa9s de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial i les restes de Santa Grata, una capella tamb\xc3\xa9 dedicada a la mateixa santa, i la capella de sant V\xc3\xadctor, al cementiri de la poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nAltres pobles del terme\n_START_PARAGRAPH_\nCadascun dels altres pobles del terme, aix\xc3\xad com dels que ara ja s\xc3\xb3n despoblats, tenen el seu article corresponent. Cal destacar, a m\xc3\xa9s, dins del terme de Senterada, les restes del monestir de Sant Gen\xc3\xads de Bellera.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa prehist\xc3\xb2ria ha deixat diverses mostres, en el terme de Senterada: els d\xc3\xb2lmens de la Casa Encantada i de Mas Pallar\xc3\xa8s, a Cadolla, del Dolmen de Sant Roc, o Cabaneta del Moro, a C\xc3\xa9rvoles, i de la Cabana del Moro, a Reguard._NEWLINE_Com ja ha quedat anteriorment apuntat, el monestir visig\xc3\xb2tic de Santa Grata \xc3\xa9s l'origen, hist\xc3\xb2ric i ling\xc3\xbc\xc3\xadstic, de l'actual Senterada. Al voltant del monestir degu\xc3\xa9 formar-se una primera poblaci\xc3\xb3, que, en desapar\xc3\xa8ixer el monestir primigeni, n'adopt\xc3\xa0 l'esgl\xc3\xa9sia com a parroquial, cosa que consolid\xc3\xa0 aquella primera poblaci\xc3\xb3. El fet que el lloc on s'assenta Senterada fos una cru\xc3\xaflla d'importants camins de comunicaci\xc3\xb3 i, alhora, conflu\xc3\xa8ncia del riu B\xc3\xb2ssia i del Flamisell, ajuda a entendre que fos un lloc idoni per a una poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_En el fogatjament del 1381, Senterada \xc3\xa9s esmentat dins de la baronia de Bellera. En el del 1553, consten a Sancterada 5 focs (uns 25 habitants). El 1718 havia passat a mans dels barons de Sant Vicen\xc3\xa7, com tota la baronia de Bellera, i dels Ducs de Cardona. El 1831, a la fi de l'Antic r\xc3\xa8gim, consta com a domini del Marqu\xc3\xa8s de la Manresana, hereu dels Bellera i dels Sant Vicen\xc3\xa7. En tots els documents apareix sempre Lar\xc3\xa9n unit a Senterada, cosa que pot justificar l'exist\xc3\xa8ncia d'aquell enclavament._NEWLINE_En una relaci\xc3\xb3 del 1831, de Senterada nom\xc3\xa9s consta que era domini del marqu\xc3\xa8s de la Manresana._NEWLINE_En el Diccionario geogr\xc3\xa1fico... de Pascual Madoz, del 1845, es diu que Senterada \xc3\xa9s un poble de clima sa situat dins de la vall on conflueixen els rius de Vall de Capdella amb el de Sarroca, formant el Flamisell. Est\xc3\xa0 arrecerat dels vents del nord per una muntanya. Madoz diu que hi havia 12 cases, en el poble. El terreny \xc3\xa9s aspre, trencat, fluix i de mala qualitat. S'hi podien comptar 150 jornals de conreu. La collita consistia en blat, s\xc3\xa8gol, ordi, poca fruita i una mina de guix. Hi ha pesca de truites i barbs, tres telers i un bat\xc3\xa0. La poblaci\xc3\xb3 era de 6 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) i 51 \xc3\xa0nimes (habitants)._NEWLINE_Vers 1900, Senterada tenia 265 edificis, amb 466 habitants de fet i 480 de dret, dels quals 54 cases amb 126 persones eren al mateix Senterada. En aquell moment hi havia escola de nois i de noies, en la qual aquests infants compartien aula en una \xc3\xa0mplia franja d'edat.\n_START_SECTION_\nRegidors\n_START_PARAGRAPH_\nDes de les primeres eleccions municipals democr\xc3\xa0tiques, el 1979, l'Ajuntament de Sarroca de Bellera ha tingut els regidors seg\xc3\xbcents: Agust\xc3\xad Abrantes Mentuy, Maria \xc3\x80ngels Agullana Torres, Joan Carri\xc3\xb3 Franch, V\xc3\xadctor Carri\xc3\xb3 Nus, Anna Maria Escales Bruna, Joan Escales Font, Pius Escales Franch, Mireia Font i Vidal, Josep Gasa Llus\xc3\xa0, Joan Jordana Boneta, Jos\xc3\xa9 Mart\xc3\xadnez Ari\xc3\xb1o, Gen\xc3\xads Palau i Agullana, Josep Maria Plancheria Juanmart\xc3\xad, Pere Salom\xc3\xb3 Monts\xc3\xb3, Maria Lourdes Servent Pedescoll, Teresa Soler Giol, Francesc Suranell Mol\xc3\xad, Enrique Tartera Vilana, Gregori Tol\xc3\xb3 Canut, Antoni Tol\xc3\xb3 Cierco i \xc3\x80ngels Vidal Rollan.\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat econ\xc3\xb2mica tradicional de Senterada era pr\xc3\xa0cticament tota lligada a l'agricultura d'autoconsum i la ramaderia. A m\xc3\xa9s, hi havia molins fariners a C\xc3\xa9rvoles i Naens, i tres telers i un mol\xc3\xad draper a Senterada. Completava el panorama econ\xc3\xb2mic l'extracci\xc3\xb3 de guix, a Cadolla, Lar\xc3\xa9n, Naens i Senterada (partida de la Gessera o Guixera)._NEWLINE_En una relaci\xc3\xb3 de vers 1900 (l'obra citada de Cefer\xc3\xad Rocafort), es d\xc3\xb3na molta import\xc3\xa0ncia als boscos de Senterada. Entre els comunals, s'hi esmenten lo Cap de Terme, de Puigcerver, de 185 hect\xc3\xa0rees; els de Molines, Moror i les Obagues de Sant Joan, de Reguard, amb 437, i la Muntanya de C\xc3\xa9rvoles i Burguet, amb 792. A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 n'hi havia d'alienables (es podien vendre, a causa de la desamortitzaci\xc3\xb3: la Serra, de Senterada, de 48 ha., i lo Tosal, de Lar\xc3\xa9n, amb 50._NEWLINE_En aquell mateix moment, a Senterada hi havia una f\xc3\xa0brica de filats i teixits de llana, dos molins de farina, i diverses guixeres,_NEWLINE_Actualment pr\xc3\xa0cticament totes aquestes activitats estan abandonades, i l'agricultura s'ha especialitzat en conreus de muntanya per a alimentaci\xc3\xb3 de bestiar vacum (343 ha. dedicades a farratges, 300 a pastures, i tan sols 30 per a cereals). A m\xc3\xa9s, hi ha 2.000 ha. de terreny forestal, una part important repoblades amb pins per organismes oficials. Hi havia tamb\xc3\xa9 una piscifactoria, que fou molt malmesa per les riuades del 1982, i una captaci\xc3\xb3 d'aigua, a la presa de Senterada, per conduir aigua cap a la central de la Pobla de Segur. Des de fa uns 25 anys, ha crescut el sector tur\xc3\xadstic: ha crescut notablement el nombre de segones resid\xc3\xa8ncies, inclosos alguns blocs d'apartaments.\n_START_SECTION_\nServeis tur\xc3\xadstics\n_START_PARAGRAPH_\nSenterada compta amb una gran oferta d'oci i d'allotjament, restauraci\xc3\xb3 i serveis. T\xc3\xa9 grans zones enjardinades i instal\xc2\xb7lacions esportives._NEWLINE_Pel que fa a l'allotjament, hi ha el C\xc3\xa0mping Senterada, a llevant del poble i a l'esquerra del Flamisell, els apartaments Roca Bella i quatre cases d'allotjament rural: Casa Leonardo, Casa Parranxo, Casa Rutg\xc3\xa9 i la F\xc3\xa0brica (algunes disposes de p\xc3\xa0gina web)._NEWLINE_Des del punt de vista de restauraci\xc3\xb3, cal comptar amb el Bar-Restaurant Flamisell.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nSarroca de Bellera est\xc3\xa0 comunicada a trav\xc3\xa9s de la carretera N-260 amb la Pobla de Segur, al sud-est, i amb el Pont de Suert, al nord-oest. A m\xc3\xa9s, de la mateixa poblaci\xc3\xb3 de Senterada surt cap al nord-est la carretera L-503, de Senterada a Cabdella, que recorre de sud a nord la Vall Fosca, el terme municipal de la Torre de Cabdella._NEWLINE_A part d'aquestes carreteres oficials, hi ha algunes pistes forestals en bon estat, asfaltades i ben practicables, que duen als diferents pobles que formen aquest municipi, que estan esmentades en cadascun dels articles dedicats als pobles i caseries del terme de Senterada."