b'\n_START_ARTICLE_\nBarbara Kruger\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99estudiar durant un any a la Universitat de Siracusa i haver de deixar-ho per manca de diners, es trasllada a Nova York l\xe2\x80\x99any 1965 on comen\xc3\xa7a a assistir a l\xe2\x80\x99Escola de Disseny Parsons mentre treballa com a telefonista. All\xc3\xa0 estudia amb altres artistes i fot\xc3\xb2grafs com Diane Arbus i Marvin Israel, que van introduir a Kruger al m\xc3\xb3n de la fotograf\xc3\xada el disseny i les revistes de moda i les sub-cultures. Despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un any a Parsons, ho torna a deixar i comen\xc3\xa7a a treballar a Cond\xc3\xa9 Nast Publications, poc temps despr\xc3\xa9s treballar\xc3\xa0 com a dissenyadora \xc2\xa0a la revista Mademoiselle._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard va treballar com a dissenyadora gr\xc3\xa0fica, directora d\'art i editora d\'imatges en els departaments d\'art a House and Garden i Aperture, fent els dissenys de la revista, de la solapa del llibre, fotografies i l\xe2\x80\x99edici\xc3\xb3 d\'altres publicacions. La seva d\xc3\xa8cada d\'experi\xc3\xa8ncia en el disseny \xc3\xa9s evident en el treball per al qual ara \xc3\xa9s reconeguda internacionalment._NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1969 comen\xc3\xa7a a crear art pel seu compte, en el moment en qu\xc3\xa8 es comen\xc3\xa7a a introduir en el m\xc3\xb3n de les galeries i veu certes limitacions donades per artistes masculins de l\xe2\x80\x99escena del moment. Al assistir a l\'exposici\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99artista polonesa Magdalena Abakanowicz, al Museu d\xe2\x80\x99Art Modern, s\xe2\x80\x99influencia en els seus tapissos i els porta al seu terreny utilitzant-los com a s\xc3\xadmbol de \xe2\x80\x9ctreball femen\xc3\xad\xe2\x80\x9d en el m\xc3\xb3n de l\xe2\x80\x99art.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nS\xe2\x80\x99inicia a la fotografia l\xe2\x80\x99any 1977, produint una s\xc3\xa8rie d\xe2\x80\x99imatges en blanc i negre d\xe2\x80\x99exteriors arquitect\xc3\xb2nics combinats amb les seves reflexions textuals sobre les vides d\xe2\x80\x99aquelles persones que habitaven aquells llocs. Publicat com un llibre d\xe2\x80\x99artista Picture/Readings 1979, prefigura el vocabulari est\xc3\xa8tic de l\xe2\x80\x99artista desenvolupa._NEWLINE_En 1979 deixa de prendre fotografies i comen\xc3\xa7a a fer servir imatges populars de la cultura americana com a suport d\xe2\x80\x99impressi\xc3\xb3 per fer unes composicions amb un estil d\xe2\x80\x99agitaci\xc3\xb3 i propaganda social. Utilitza el contrast de blanc i negre, les seves imatges fotogr\xc3\xa0fiques es juxtaposen amb aforismes estridents fent servir sempre amb la tipografia Futura Bold contra negre, blanc o vermell. Els seus missatges, directes, contundents i a vegades contradictoris parlen sobre temes pol\xc3\xadtics, socials, feministes, referits cap a la religi\xc3\xb3, el sexe, els estereotips racials i de genere, el consumisme la cobd\xc3\xadcia corporativa i el poder, arriben amb molta for\xc3\xa7a al espectador gr\xc3\xa0cies a com \xc3\xa9s composta la imatge.. Les frases solen fer una declaraci\xc3\xb3 auda\xc3\xa7 i comunament s\'utilitzen pronoms com vost\xc3\xa8, jo, tu, nosaltres i ells. \xc2\xa0La inclusi\xc3\xb3 dels pronoms personals en obres com Sense t\xc3\xadtol (Your gaze hits the side of my face) (1981) i Sense t\xc3\xadtol (I shop therefore I am) (1987) implica els espectadors a confondre qualsevol noci\xc3\xb3 clara de qui est\xc3\xa0 parlant._NEWLINE_L\xe2\x80\x99artista anir\xc3\xa0 perfeccionant el seu estil d\xe2\x80\x99agitaci\xc3\xb3 i propaganda i les seves imatges ser\xc3\xa1n vistes en tanques publicit\xc3\xa0ries a peu de carrer, en edificis, rotulades en autobusos i fins i tot impreses en articles de merchandising com samarretes, tasses o bosses, ja que les seves imatges funcionen a totes les escales. La seva obra confon els l\xc3\xadmits entre l\xe2\x80\x99art i el \xc2\xa0comer\xc3\xa7 i crida l\xe2\x80\x99atenci\xc3\xb3 sobre el paper de la publicitat en p\xc3\xbablic de debat. En els \xc3\xbaltims anys crear\xc3\xa0 instal\xc2\xb7lacions publiques del seu trevall en galeries i tamb\xc3\xa9 incorpora l\xe2\x80\x99escultura en la seva continua cr\xc3\xadtica de la cultura moderna dels Estats Units._NEWLINE_Barbara Kruger tamb\xc3\xa9 ha creat instal\xc2\xb7lacions de v\xc3\xaddeo, cinema, \xc3\xa0udio i projecci\xc3\xb3. En aquests treballa d\xe2\x80\x99instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 transfereix les paraules i les imatges directament a les superf\xc3\xadcies de la galeria. Cada instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 apareix un text escrit a terra en el tipus de blanc sobre un fons vermell. El text llegeix: "Tot el que semblava per sota de tu t\'est\xc3\xa0 parlant ara tot el que semblava sord que sent, tot el que semblava ximple sap el que est\xc3\xa0 en la seva ment, tot el que semblava cec veu a trav\xc3\xa9s teu, tot el que semblava silenci \xc3\xa9s posar les paraules a la dreta en .... la teva boca." A les instal\xc2\xb7lacions de Kruger el pis ara t\xc3\xa9 una veu, les parets poden sentir, i l\'arquitectura \xc3\xa9s la manipulaci\xc3\xb3 de la forma de parlar._NEWLINE_Les principals exposicions individuals del treball de Kruger han estat organitzades per l\'Institute of Contemporary Arts de Londres (1983), Museu d\'Art Contemporani de Los Angeles (1999), i el Palazzo delle Papesse Centre Art Contempor\xc3\xa0nia a Siena (2002)._NEWLINE_En 2005 va ser honorada a la 51a Biennal de Ven\xc3\xa8cia amb el "Lle\xc3\xb3 d\'Or" per la seva traject\xc3\xb2ria. Kruger \xc3\xa9s actualment professora de la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia a Los Angeles.'