b'\n_START_ARTICLE_\nMurla\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nDins de la comarca de la Marina Alta, Murla est\xc3\xa0 situat a la subcomarca del vall de Pop, al sector oriental de la serra de la Solana. El territori \xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s amb altures notables com ara el Seguili, el Castellet i els contraforts del Penyal de Laguar. Altres accidents geogr\xc3\xa0fics destacables s\xc3\xb3n barranc de Cotes i la conca del riu Xal\xc3\xb3-Gorgos. Al seu terme municipal, d\'escassos 5,8 km\xc2\xb2, \xc3\xa9s habitual la pr\xc3\xa0ctica del senderisme i el cicloturisme._NEWLINE_Murla est\xc3\xa0 situada a 23 km de D\xc3\xa9nia, a la carretera CV-719. A 87 km d\'Alacant, a 48 km de Benidorm i a 106 km de Val\xc3\xa8ncia. S\'accedix a la localitat, des d\'Alacant, per la carretera N-332, per Benissa per la CV-750.\n_START_SECTION_\nLocalitats lim\xc3\xadtrofes\n_START_PARAGRAPH_\nLimita amb els termes municipals d\'Alcalal\xc3\xad, Benigembla, Orba, Parcent i la Vall de Laguar.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nD\'origen musulm\xc3\xa0, quan la conquesta cristiana pertanyia a Al-Azraq qui va pactar el vassallatge amb Jaume I i va conservar el senyoriu. En 1262 es va crear el municipi de Murla i el seu primer senyor fou l\'Infant Pere, amb la qual cosa el lloc continu\xc3\xa0 pertanyent al Patrimoni Reial._NEWLINE_El 4 de febrer de 1272, Jaume I concedia l\'alqueria de Murla a Bernat de Molins "... quedant excepte per Carr\xc3\xb2s el violari que t\xc3\xa9 en aquesta alqueria". El 18 d\'octubre de 1279, Pere el Gran atorgava perm\xc3\xads a Bernat de Molins per poblar-la amb 30 fam\xc3\xadlies musulmanes. Despr\xc3\xa9s de Bernat de Molins, Murla passaria mitjan\xc3\xa7ant venda a Berenguer de Mercer. En 1296 Jaume II va donar el castell de Pop al seu privat Ramon de Vilanova, de qui va passar al seu fill Vidal de Vilanova, un dels descendents, del mateix nom, va adquirir l\'alqueria de Murla a la fam\xc3\xadlia Mercer. Despr\xc3\xa9s d\'haver pertangut per un temps al comte de Cardona, en temps de Pere el Cerimoni\xc3\xb3s va quedar novament incorporada al patrimoni real._NEWLINE_En 1323 Murla passava a mans de Pere de Ribagor\xc3\xa7a. Al llarg de la seua hist\xc3\xb2ria, Murla va ser objecte de nombrosos processos de compravenda, en qu\xc3\xa8, a m\xc3\xa9s dels Vilanova -que van romandre lligats a la vila durant m\xc3\xa9s d\'un segle-, van participar els Martorell i els Castellv\xc3\xad._NEWLINE_El rei Joan II, despr\xc3\xa9s de passar per diversos senyorius, va vendre la baronia, el 1460, a Francesc Gilabert de Centelles, comte d\'Oliva, posteriorment pass\xc3\xa0 al ducat de Gandia, als comtes-ducs de Benavente i als ducs d\'Osuna. Fins a l\'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos mantenia una poblaci\xc3\xb3 mixta que es repartia gaireb\xc3\xa9 a meitats (75 focs cristians per 66 moriscos). Despr\xc3\xa9s del decret d\'expulsi\xc3\xb3 els moriscos s\'uniren a la revolta de la Vall de Laguar i foren durament represaliats._NEWLINE_L\'1 de juny de 1990 el campanar de l\'esgl\xc3\xa9sia va caure i va causar la mort a dues ve\xc3\xafnes i desperfectes en els edificis propers.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seua economia es basa principalment en l\'agricultura. En l\'actualitat ametllers i tarongers s\xc3\xb3n la base dels cultius en desapar\xc3\xa8ixer pr\xc3\xa0cticament el ra\xc3\xafm varietat moscatell, en altres temps majorit\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nEdificis d\'inter\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble, t\xc3\xadpicament mediterrani amb fa\xc3\xa7anes modernistes i carrers blancs, conserva una interessant esgl\xc3\xa9sia-fortalesa que es conserva en un estat impecable, tot i el perca\xc3\xa7 descrit abans de la caiguda del campanar que en el segle XVIII es va aixecar sobre una de les torres de la fortalesa.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEls menjars preferits pels murlers s\xc3\xb3n l\'arr\xc3\xb2s amb bajoquetes i naps, l\'arr\xc3\xb2s al forn i les coques d\'herba.\n_START_SECTION_\nEsports\n_START_PARAGRAPH_\nMurla \xc3\xa9s reconeguda arreu per ser bressol de grans pilotaris, especialment de llargues, nogensmenys cada any, en festes, s\'hi celebra un torneig de jugadors locals contra professionals._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, Murla sempre tindr\xc3\xa0 un lloc especial en la Hist\xc3\xb2ria de la pilota valenciana merc\xc3\xa9s al malnom de Jos\xc3\xa9 Vicente Riera Calatayud, el Nel de Murla, pilotari m\xc3\xadtic i inventor de l\'escala i corda.'