b'\n_START_ARTICLE_\nEstela nestoriana\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Estela nestoriana tamb\xc3\xa9 nomenada Pedra nestoriana, Monument nestori\xc3\xa0, o Taula nestoriana o estela de Siganfu, \xc3\xa9s una estela epigr\xc3\xa0fica de l\'\xc3\xa8poca de la dinastia Tang, erigida el 781 a Siganfu, en territori que correspon a l\'actual Xi\'an de Shaanxi i que documenta segle i mig de cristianisme en la Xina. De 279 cm d\'altura, \xc3\xa9s un bloc en pedra calc\xc3\xa0ria, amb textos en llengua xinesa (1756 car\xc3\xa0cters) i sir\xc3\xadac (70 paraules), que descriu l\'exist\xc3\xa8ncia de comunitats cristianes en diverses ciutats del nord de la Xina. Aporta la significativa dada del reconeixement dels nestorians per l\'emperador Taizong, a causa dels esfor\xc3\xa7os del missioner Alopen el 635. _NEWLINE_L\'estela va ser ocultada sota terra el 845, potser durant un per\xc3\xadode de persecuci\xc3\xb3, estant redescoberta el 1625. El jesu\xc3\xafta Alvaro Semedo va ser el primer europeu que va visitar l\'estela en algun moment entre 1625 i 1628, i va ser tradu\xc3\xafda al llat\xc3\xad per Nicolas Trigault. Va ser Athanasius Kircher qui va publicar per primera vegada els originals en xin\xc3\xa8s i sir\xc3\xadac en la seva La Xina Illustrata el 1667, al costat d\'una traducci\xc3\xb3 en llat\xc3\xad. L\'estela va atreure dubtes sobre la seva autenticitat o manipulaci\xc3\xb3 en el context de la difer\xc3\xa8ncia religiosa entre catolicisme i d\'altres confessions cristianes originades de la Reforma protestant. Malgrat les objeccions d\'alguns esc\xc3\xa8ptics, pocs dubten hi han de l\'autenticitat de l\'estela. Ara com ara, es conserva en el Museu de Beilin, m\xc3\xa9s exactament en el sector enjardinat nomenat el Bosc d\'esteles. Posteriorment com plint es va posar en la seva base una escultura de Bixi, ja que en la mitologia xinesa tradicional ha estat un dels s\xc3\xadmbols de l\'eternitat, es representa com un drac amb una closca de tortuga.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nMolt probablement erigida quan vivia el predicador Alopen o poc despr\xc3\xa9s de la seva mort. Aquest monument va ser establert aproximadament en els dies en els quals regia l\'Esgl\xc3\xa9sia Cristiana Difisita (aleshores nomenada nom\xc3\xa9s Cristiana i despr\xc3\xa9s Cristiana de l\'Orient) el Katholik\xc3\xb3s Hnanisho tamb\xc3\xa9 conegut com a Henan Isho (mort el any 780) i va ser feta con\xc3\xa8ixer l\'any seg\xc3\xbcent. L\'estela va ser ocultada sota terra el 845, potser durant un per\xc3\xadode de persecuci\xc3\xb3, estant redescoberta el 1625. El jesu\xc3\xafta Alvaro Semedo va ser el primer europeu que va visitar l\'estela en algun moment entre 1625 i 1628, i va ser tradu\xc3\xafda al llat\xc3\xad per Nicolas Trigault. Va ser Athanasius Kircher qui va publicar per primera vegada els originals en xin\xc3\xa8s i sir\xc3\xadac en la seva La Xina Illustrata el 1667, al costat d\'una traducci\xc3\xb3 en llat\xc3\xad. L\'estela va atreure dubtes sobre la seva autenticitat o manipulaci\xc3\xb3 en el context de la difer\xc3\xa8ncia religiosa entre catolicisme i d\'altres confessions cristianes originades de la Reforma protestant. Malgrat les objeccions d\'alguns esc\xc3\xa8ptics, pocs dubten hi han de l\'autenticitat de l\'estela. Ara com ara, es conserva en el Museu de Beilin, m\xc3\xa9s exactament en el sector enjardinat nomenat el Bosc d\'esteles. Posteriorment com plint es va posar en la seva base una escultura de Bixi, ja que en la mitologia xinesa tradicional ha estat un dels s\xc3\xadmbols de l\'eternitat, es representa com un drac amb una closca de tortuga. _NEWLINE_Una c\xc3\xb2pia d\'aquest monument va ser donada al papa Joan Pau II pel patriarca de l\'Esgl\xc3\xa9sia Ass\xc3\xadria Oriental, l\'11 de novembre de 1994, durant una reuni\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica a Roma.\n_START_SECTION_\nContingut de la inscripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa r\xc3\xbabrica o \xc2\xabintextaci\xc3\xb3\xc2\xbb d\'aquesta estela escrita en llengua xin\xc3\xa8s significa \xc2\xabMemorial de la Propagaci\xc3\xb3 de la Lluminosa Religi\xc3\xb3 de Daqin a la Xina\xc2\xbb (\xe5\xa4\xa7\xe7\xa7\xa6\xe6\x99\xaf\xe6\x95\x99\xe6\xb5\x81\xe8\xa1\x8c\xe4\xb8\xad\xe5\x9c\x8b\xe7\xa2\x91). Entre alguns autors occidentals s\'ha dif\xc3\xb3s tamb\xc3\xa9 una intextaci\xc3\xb3n abreujada, o sigui: \xc2\xabEstela de la Religi\xc3\xb3 Lluminosa\xc2\xbb(\xe6\x99\xaf\xe6\x95\x99\xe7\xa2\x91). En llengua xinesa el terme o vocable Da Qin o Daquin o Daqin significava origin\xc3\xa0riament nom\xc3\xa9s a l\'Imperi Rom\xc3\xa0, tanmateix aquest significant va ser utilitzat tamb\xc3\xa9 per al\xc2\xb7ludir o fer refer\xc3\xa8ncia al cristianisme sir\xc3\xadac que es va estendre en una extensa regi\xc3\xb3 de l\'\xc3\x80sia. El sistema Wade-Giles de romanitzaci\xc3\xb3 Ching-Chia-pei\xc2\xbb o \xc2\xabChingchiapei\xc2\xbb va ser utilitat per alguns autors occidentals per referir-se a l\'estela tamb\xc3\xa9._NEWLINE_L\'estela nestoriana de Siganf\xc3\xba va ser erigida el 7 de gener de l\'any 781: a la capital imperial xinesa nomenada en aquest temps Chang\'an (actualment Xi\'an ). La cal\xc2\xb7ligrafia xinesa va estar sota la cura de L\xc3\xbc Xiuyan, mentre el contingut del text va ser redactat pel monjo cristi\xc3\xa0 nestori\xc3\xa0 nomenat Jingjing; una nota en sir\xc3\xadac identifica a aquest \xc3\xbaltim com "Adam, sacerdot, corepiscopus i papash de Sinist\xc3\xa1n". Encara que el terme papash (aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s: papa) apareix com inusual i el nom t\xc3\xadpicament utilitzat en sir\xc3\xadac per denominar la Xina \xc3\xa9s Beth Sinaye, en lloc de Sinistan, tanmateix pel sol fet d\'estudiar b\xc3\xa9 el contingut i l\'estil del text deixa d\'haver-hi cap ra\xc3\xb3 per dubtar del fet que l\'esmentat Adam fos el metropolit\xc3\xa0 de la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica nestoriana de la Xina, creada mig segle abans durant l\'\xc3\xa8poca del patriarca o katholik\xc3\xb3s de l\'Esgl\xc3\xa9sia Ass\xc3\xadria Oriental nomenat Sliba\xca\xbfzkha (714-728). El text que sobre manera \xc3\xa9s una refer\xc3\xa8ncia en sir\xc3\xadac al patriarca Hnan-Isho II, fa entendre que la not\xc3\xadcia de la seva mort succe\xc3\xafda l\'any 780 i no havia arribat encara a la Xina en el moment de la realitzaci\xc3\xb3 de l\'estela -mentre que ja al gener de l\'any 781 el primat de l\'Esgl\xc3\xa9sia Ass\xc3\xadria de l\'Orient era Timoteu I que havia estat consagrat  el 7 de maig del 780 a Bagdad-, i en ella s\xc3\xb3n citats alguns exponents de l\'alt clericat -un bisbe, dos corepiscopus i dos ardiaques- i uns setanta noms de monjos i sacerdots cristians d\'aquell moment. Aquests noms estan escrits ja sigui en xin\xc3\xa8s o ja sigui en sir\xc3\xadac. En alguns casos els noms xinesos s\xc3\xb3n fon\xc3\xa8ticament pr\xc3\xb2xims als originals sir\xc3\xadacs, per\xc3\xb2 a la majoria dels casos les semblances es redueixen. Alguns dels noms reportats o esmentats, en tenen en canvi, un evident origen persa (Isadsafas, Gushnasap). _NEWLINE_L\'estela t\xc3\xa9 una prolongada inscripci\xc3\xb3 en xin\xc3\xa8s, composta per prop de 1900 car\xc3\xa0cters, acompanyats d\'algunes paraules en sir\xc3\xadac. El text fa refer\xc3\xa8ncies al G\xc3\xa8nesi, a la creu i al baptisme.  En l\'estela es ret homenatge als missioners i als benefactors de l\'esgl\xc3\xa9sia que se sap que havien arribat a la Xina en el segle VII. Al text \xc3\xa9s esmentat expl\xc3\xadcitament el missioner conegut com a Alopen, tamb\xc3\xa9 s\'emfasitzen els conceptes de la Trinitat i l\'Encarnaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no n\'hi ha res sobre la crucificaci\xc3\xb3 o la resurrecci\xc3\xb3 de Crist. L\'adaptaci\xc3\xb3 del l\xc3\xa8xic teol\xc3\xb2gic cristi\xc3\xa0 al context xin\xc3\xa8s ha indu\xc3\xaft alguns estudiosos a suposar que l\'\xc3\xbas d\'alguns termes budistas hauria condu\xc3\xaft a una confusi\xc3\xb3 respecte a la naturalesa del missatge cristi\xc3\xa0 que potser va ser interpretat com una variant del budisme. S\'ha realitzat una completa traducci\xc3\xb3 a l\'itali\xc3\xa0 que ha estat publicada l\'any 2001.\n_START_SECTION_\nDebat\n_START_PARAGRAPH_\nLa pedra nestoriana va atreure l\'atenci\xc3\xb3 d\'alguns anticristians, protestants anti-cat\xc3\xb2lics, o grups cat\xc3\xb2lics anti-jesu\xc3\xaftes del segle XVII, que van argumentar que la pedra era una falsificaci\xc3\xb3 o que les inscripcions havien estat modificats pels jesu\xc3\xaftes que van servir a la cort Ming. Els tres primers esc\xc3\xa8ptics m\xc3\xa9s destacats van ser el presbiteri\xc3\xa0 germ\xc3\xa0nic-holand\xc3\xa8s Georg Horn (nascut el 1620) (De originibus Americanis, 1652), l\'historiador alemany Gottlieb Spitzel (1639-1691) (De re literaria Sinensium commentarius, 1660), i el missioner espanyol de l\'Orde dels Predicadors Domingo Fern\xc3\xa1ndez Navarrete (1618-1686) (Tratados historicos, politicos, ethicos, y religiosos de la monarchia de China, 1676). M\xc3\xa9s tard, el punt de vista de Navarrete va ser recollit pels francesos jansenistes i Voltaire. _NEWLINE_Al segle XIX, el debat s\'havia tornat menys sectari i m\xc3\xa9s acad\xc3\xa8mic. Entre els esc\xc3\xa8ptics m\xc3\xa9s notables es trobaven Karl Friedrich Neumann, Stanislas Julien, Edward E. Salisbury i Charles Wall. Ernest Renan inicialment tenia \xc2\xabseriosos dubtes\xc2\xbb, per\xc3\xb2 eventualment va canviar d\'opini\xc3\xb3 en vista de l\'erudici\xc3\xb3 posterior, a favor de l\'autenticitat de l\'estela. Els defensors inclouen alguns estudiosos no jesu\xc3\xaftes, com Alexander Wylie, James Legge, i Jean-Pierre-Guillaume Pauthier, encara que el treball m\xc3\xa9s exhaustiu en defensa de l\'autenticitat de l\'estela -els tres volums de La st\xc3\xa8le chr\xc3\xa9tienne de Si-ngan-fou(1895 a 1902)- va ser escrit per l\'erudit jesu\xc3\xafta Henri Havret (1848-1902)._NEWLINE_Paul Pelliot (1878-1945) va fer una extensa recerca sobre l\'estela, que, tanmateix, nom\xc3\xa9s va ser publicada despr\xc3\xa9s de la seva mort, el 1996. La seva obra i la d\'Havret encara s\xc3\xb3n considerades com els dos \xc2\xabllibres est\xc3\xa0ndards\xc2\xbb en el tema.'