b"\n_START_ARTICLE_\nPenya del Moro (Collserola)\n_START_SECTION_\nEl tur\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl tur\xc3\xb3 de la penya del Moro est\xc3\xa0 situat a l'extrem oest de la serra de Collserola en un terreny anomenat bosc del Ginestar. Est\xc3\xa0 format b\xc3\xa0sicament per pissarres sil\xc3\xbariques. La penya t\xc3\xa9 pendents prou accentuats; nom\xc3\xa9s per la banda est \xe2\x80\x94on s'uneix amb el tur\xc3\xb3 alt d'en Solanes\xe2\x80\x94 \xc3\xa9s menys escarpada. A les parts baixes del tur\xc3\xb3 (a prop de la masia de Can Solanes), s'hi troben antigues plantacions de garrofers, oliveres i ametllers, a les parts altes vegetaci\xc3\xb3 de garriga. Des del cim, es pot abastar amb la vista tota la plana del Baix Llobregat fins a la desembocadura del riu Llobregat._NEWLINE_Es pot arribar a la penya del Moro des del barri santjustenc de Bell Soleig o des de l'ermita santfeliuenca de la Salut.\n_START_SECTION_\nEl poblat ib\xc3\xa8ric\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de la final de l'edat del bronze (800\xe2\x80\x93700 aC) la poblaci\xc3\xb3 ib\xc3\xa8rica del Baix Llobregat, que pertanyia a la tribu dels laietans, s'an\xc3\xa0 agrupant en petits poblats, un dels quals esdev\xc3\xa9 el poblat de la penya del Moro. Es tractava d'un poblat de segona categoria (\xc3\xa9s a dir, de dimensi\xc3\xb3 mitjana), probablement dependent del poblat de primera categoria del Montju\xc3\xafc. Va ser part d'una xarxa de poblats amb contacte visual: penya del Moro \xe2\x86\x94 puig Madrona \xe2\x86\x94 tur\xc3\xb3 de Ca n'Oliver._NEWLINE_El poblat, que \xc3\xa9s un dels assentaments humans m\xc3\xa9s antics trobats a Collserola, presenta dues fases d'habitatge. La primera correspon al segle VI aC i la segona al segle V aC fins als segle VI aC. Entre aquestes dues fases va haver-hi una fase d'aband\xc3\xb3 d'una cinquantena d'anys.\n_START_SECTION_\nLes cases\n_START_PARAGRAPH_\nLes cases del poblat s'arrengleren al vessant assolellat del tur\xc3\xb3 en terrasses artificials seguint el pendent natural del terreny i estan dividides en dues files per un carrer\xc3\xb3. S\xc3\xb3n de base rectangular amb un sol \xc3\xa0mbit i probablement (en part) eren de dues plantes. Les parets s\xc3\xb3n de pedra llicorella i els paviments de fang trepitjat. Les habitacions tenien al centre una llar de foc._NEWLINE_Al punt m\xc3\xa9s elevat del tur\xc3\xb3, hi havia una torre de guaita que despr\xc3\xa9s va ser substitu\xc3\xafda per una torre medieval.\n_START_SECTION_\nLa fortificaci\xc3\xb3 medieval\n_START_PARAGRAPH_\nLa fortificaci\xc3\xb3 constru\xc3\xafda sobre les ru\xc3\xafnes de la torre ib\xc3\xa8rica al punt m\xc3\xa9s alt del tur\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una forma circular amb un di\xc3\xa0metre de 3,9 m i murs amb un gruix d'1 m, que m\xc3\xa9s tard es van refor\xc3\xa7ar amb un altre cos intern. Sembla formar part d'una xarxa de torres de guaita i defensa constru\xc3\xafdes per controlar el riu Llobregat \xe2\x80\x94un dels m\xc3\xa9s importants de l'\xc3\xa0rea\xe2\x80\x93 i el cam\xc3\xad que corria per la seva vall._NEWLINE_Encara que al principi es parlava d'una torre, les excavacions arqueol\xc3\xb2giques dutes a terme l'any 2002 van revelar una estructura m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia amb 3 espais addicionals circumdats per una muralla, que van portar a la requalificaci\xc3\xb3 del jaciment com a castell._NEWLINE_Sobre l'origen de la fortificaci\xc3\xb3 i el top\xc3\xb2nim torre del Moro no hi ha dades definitives. La teoria \xc3\xa9s que es tracta d'una fortificaci\xc3\xb3 del segle X, quan el Llobregat va ser la frontera entre la marca hisp\xc3\xa0nica i les terres sota control musulm\xc3\xa0. La primera documentaci\xc3\xb3 de la torre data del segle XIV, quan el lloc encara s'anomenava puig Castellar._NEWLINE_Pel que sembla, les restes del castell es van dinamitar en el segle XVIII, sense que es coneguin les raons d'aquesta destrucci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nProtecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls jaciments arqueol\xc3\xb2gics de la penya del Moro estan sota la protecci\xc3\xb3 de la declaraci\xc3\xb3 gen\xc3\xa8rica del decret del 22 d'abril de 1949 i la llei 16/1985 sobre el patrimoni hist\xc3\xb2ric espanyol._NEWLINE_Per a protegir les estructures descobertes al llarg de les excavacions, es van tapar de nou amb terra una vegada analitzades i documentades. Nom\xc3\xa9s els murs perimetrals de dos habitatges i el basament de la torre \xe2\x80\x94restaurats l'any 2002\xe2\x80\x94 s\xc3\xb3n visibles avui en dia."