b'\n_START_ARTICLE_\nGeografia de l\'Azerbaidjan\n_START_SECTION_\nGeografia f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie de l\'Azerbaidjan \xc3\xa9s equivalent a la d\'un pa\xc3\xads com Portugal, d\'aproximadament 86.600 km\xc2\xb2. Pertanyent a l\'Azerbaidjan, per\xc3\xb2 separada f\xc3\xadsicament d\'ell per la zona meridional d\'Arm\xc3\xa8nia, es troba la rep\xc3\xbablica aut\xc3\xb2noma de Nakhtxivan), que limita a m\xc3\xa9s amb Turquia i l\'Iran. Quant a la regi\xc3\xb3 de l\'Alt Karabagh, es troba en l\'actualitat controlada per mil\xc3\xadcies arm\xc3\xa8nies, sent un estat independent de facto._NEWLINE_Existeixen tamb\xc3\xa9 tres petits enclavaments \xc3\xa0zeris dins de territori armeni: Karki (enclavament de Nakhtxivan), Barjudarli i Yujari Askipara, controlats per les forces arm\xc3\xa8nies des de la guerra de Nagorno-Karabakh, aix\xc3\xad mateix, les forces \xc3\xa0zeris controlen l\'antic enclavament armeni de Artsvashen, situat dins del territori \xc3\xa0zeri.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nLes tres principals caracter\xc3\xadstiques geogr\xc3\xa0fiques s\xc3\xb3n: les ribes del Mar Caspi, que formen la l\xc3\xadnia de costa cap a l\'est, les muntanyes de la cadena del Caucas al nord, i les planes al centre del pa\xc3\xads. A l\'oest hi ha la terra alta de Karabakh (Qaraba\xc4\x9f Yaylas\xc4\xb1). Bak\xc3\xba queda a la pen\xc3\xadnsula de Ab\xc5\x9feron (tamb\xc3\xa9, "Abseron", "Apsheron"), que es projecta al mar Caspi. El punt m\xc3\xa9s baix del pa\xc3\xads es troba en el mar Caspi, 28 metres sota el nivell del bar. Al nord no estan nom\xc3\xa9s les muntanyes del Gran Caucas sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 l\'\xc3\xa0mplia plana de Kur-Araz, gran part per sota del nivell del mar._NEWLINE_El relleu de l\'Azerbaidjan est\xc3\xa0 condicionat per la serralada del Caucas, que aconsegueix una altitud de 4.485 msnm a la muntanya Bazard\xc3\xbcz\xc3\xbc (Bazard\xc3\xbcz\xc3\xbc Da\xc4\x9f\xc4\xb1). El nord i el sud-oest del pa\xc3\xads s\xc3\xb3n molt muntanyencs. Les muntanyes m\xc3\xa9s altes del Caucas Menor formen la frontera sud-est._NEWLINE_Al sud de la plana central est\xc3\xa0 el Caucas Menor i al nord, el Gran Caucas que segueix fins al mar Caspi per la pen\xc3\xadnsula de Ab\xc5\x9feron.\n_START_SECTION_\nRius, llacs i costes\n_START_PARAGRAPH_\nEl centre del pa\xc3\xads est\xc3\xa0 recorregut pel riu Kura. El seu principal afluent \xc3\xa9s el Araks, que forma frontera amb l\'Iran._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s la zona meridional \xc3\xa9s apta per a l\'agricultura, ja que la travessa el riu Kura, el m\xc3\xa9s llarg del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nMedi ambient\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori de l\'Azerbaidjan es troba repartit entre els biomes de semidesert, prada i bosc temperat de frondoses. Segons WWF, quatre ecoregions estan presents: la major part del pa\xc3\xads, la plana situada entre el Gran Caucas i el Caucas Menor, pertany a l\'estepa i semidesert arbustiu de l\'Azerbaidjan; l\'extrem sud forma part del bosc mixt Hirc\xc3\xa0 del Caspi, les zones muntanyoses del Caucas al nord i l\'oest corresponen al bosc mixt del Caucas, mentre que l\'enclavament de Nakhtxivan est\xc3\xa0 incl\xc3\xb2s en l\'estepa montana d\'Anatolia oriental._NEWLINE_99.560 hect\xc3\xa0rees estan protegides com aiguamolls d\'import\xc3\xa0ncia internacional a l\'empara de la Convenci\xc3\xb3 de Ramsar, a dos llocs Ramsar: G\xc3\xb6y-G\xc3\xb6l i Gizil-Agach._NEWLINE_T\xc3\xa9 m\xc3\xa9s de quaranta \xc3\xa0rees protegides, entre els parcs nacionals Absheron, A\xc4\x9f G\xc3\xb6l, Alt\xc4\xb1a\xc4\x9fac, Girkan, G\xc3\xb6yg\xc3\xb6l, Shahdag, Shirvan, i Zangezur._NEWLINE_El major risc natural \xc3\xa9s la sequera. Pel que fa als problemes mediambientals, els cient\xc3\xadfics locals consideren que la pen\xc3\xadnsula de Abseron, incloent-hi Bak\xc3\xba i Sumqayit, i el mar Caspi es troba entre les regions m\xc3\xa9s devastades ecol\xc3\xb2gicament del m\xc3\xb3n a causa de la intensa contaminaci\xc3\xb3 de l\'aire, el s\xc3\xb2l i l\'aigua. La contaminaci\xc3\xb3 del s\xc3\xb2l \xc3\xa9s el resultat d\'abocaments de petroli i de l\'\xc3\xbas de pesticides com el DDT, i de defoliants t\xc3\xb2xics usats en la producci\xc3\xb3 de cot\xc3\xb3.'