b'\n_START_ARTICLE_\nSant Feliu de Riu\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una esgl\xc3\xa9sia situada a l\'antic poble de Riu, en el sector nord-oest de la serra de Guitarriu, sobre la riba esquerra de la riera de Sant Aniol. \xc3\x89s una construcci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica del segle XII, d\'una sola nau amb volta apuntada. L\'absis \xc3\xa9s semicircular i presenta una finestra de doble esqueixada al centre i un fris senzill, sostingut per m\xc3\xa8nsules, sota la cornisa. A migdia hi ha dues finestres de doble esqueixada. La part m\xc3\xa9s interessant \xc3\xa9s a ponent, on hi ha la porta d\'ingr\xc3\xa9s formada per tres arcs en degradaci\xc3\xb3 amb una llinda i un timp\xc3\xa0 llis, i una finestra delicadament decorada amb un semicercle de dents de serra i el reixat d\'\xc3\xa8poca, i el campanar d\'espadanya de doble obertura. Conserva en un batent de la porta la ferramenta original rom\xc3\xa0nica._NEWLINE_La pica d\'oli conservada a l\'interior de l\'esgl\xc3\xa9sia, \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic element decoratiu present dins del temple. La seva destinaci\xc3\xb3 origin\xc3\xa0ria, era la de contenir oli. Posteriorment, s\'hi va esculpir un calvari popular amb Crist crucificat, la Verge i Sant Joan, i per damunt dels bra\xc3\xa7os de la Creu, un sol a l\'esquerra i una lluna a la dreta. Les seves mides s\xc3\xb3n; 62 cm d\'al\xc3\xa7ada, una amplada total de 45 cm, una amplada interior de 35 cm i una profunditat de 73 cm.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu de Riu, constru\xc3\xafda al segle XII, no apareix documentada fins al final del segle XIII. A les "Rationes Decimarum Hispaniae" dels anys 1279 i 1280 hi figura "l\'ecclesia de Rivo". Se cita tamb\xc3\xa9 en els nomencl\xc3\xa0tors del segle XIV amb la denominaci\xc3\xb3 \xc2\xb7\xe2\x80\xa6ecclesia parrochialis sancti Felicis de Rivo\xe2\x80\xa6" en una data no determinada pass\xc3\xa0 a ser possessi\xc3\xb3 de Sant Lloren\xc3\xa7 de sous o del Mont i fou incorporada, a finals del segle XVI, com a sufrag\xc3\xa0nia de la parr\xc3\xb2quia de Santa Cec\xc3\xadlia de Sadernes. La visita pastoral del 9 de juliol de 1826, a c\xc3\xa0rrec del bisbe Dionisio Casta\xc3\xb1o, informa que la fam\xc3\xadlia Agust\xc3\xad havia pagat un altar que disposava d\'ara per\xc3\xb2 que no tenia sagrament. Aix\xc3\xad mateix, l\'esgl\xc3\xa9sia no tenia pica baptismal, per\xc3\xb2 s\xc3\xad cementiri per als fidels de la rodalia. Disposava d\'un calze de plata i tres casulles. Fou acuradament restaurada l\'any 1981.'