b'\n_START_ARTICLE_\nExplicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica\n_START_PARAGRAPH_\nUna explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica es una explicaci\xc3\xb3 d\'un fenomen per mitj\xc3\xa0 d\'una teoria cient\xc3\xadfica. Una explicaci\xc3\xb3 satisfact\xc3\xb2ria d\'un fenomen ha de poder explicar perqu\xc3\xa8 es podia esperar aquest fenomen, i no un altre. Segons aquesta perspectiva, una explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica d\'un fenomen F \xc3\xa9s una resposta a la pregunta \xc2\xabperqu\xc3\xa8 s\'ha esdevingut F?\xc2\xbb, o b\xc3\xa9, segons alguns autors, \xc2\xabcom s\'ha esdevingut F?\xc2\xbb._NEWLINE_En general es pensa que les explicacions cient\xc3\xadfiques estan molt lligades a les prediccions cient\xc3\xadfiques. Aix\xc3\xad com les explicacions ens parlen de fen\xc3\xb2mens que ja s\'han esdevingut, les prediccions ho fan de fen\xc3\xb2mens que encara no s\'han esdevingut._NEWLINE_Hi ha diverses propostes sobre com cal entendre l\'explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica. Per exemple: l\'explicaci\xc3\xb3 com a argument, l\'explicaci\xc3\xb3 causal, l\'explicaci\xc3\xb3 teleol\xc3\xb2gica o l\'explicaci\xc3\xb3 inductivo-estad\xc3\xadstica.\n_START_SECTION_\nMotivaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls objectius de la ci\xc3\xa8ncia moderna s\xc3\xb3n descriure, explicar i predir el comportament del m\xc3\xb3n. Per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s obvi en qu\xc3\xa8 consisteix cadascun d\'aquests objectius. Tampoc resulta evident quina \xc3\xa9s la relaci\xc3\xb3 que hi ha entre l\'explicaci\xc3\xb3, la descripci\xc3\xb3 i la predicci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfiques. Com "explica" la ci\xc3\xa8ncia constitueix un dels problemes cl\xc3\xa0ssics de la filosofia de la ci\xc3\xa8ncia de la segona meitat del segle XX. \xc3\x89s la base de la discussi\xc3\xb3 entre el realisme cient\xc3\xadfic i l\'anti-realisme. En particular, de l\'instrumentalisme, que sost\xc3\xa9 que els models i teories cient\xc3\xadfics no busquen representar aspectes de la realitat, sin\xc3\xb3 que s\xc3\xb3n instruments de predicci\xc3\xb3. _NEWLINE_Les m\xc3\xa9s recents teories consideren que l\'explicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s deductiva, tot i que les teories cient\xc3\xadfiques habitualment entren en conflicte amb els seus sup\xc3\xb2sits. Karl Hempel i Paul Oppenheim (1948) van proposar el model d\'explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica per cobertura legal. Les explicacions s\xc3\xb3n arguments deductius, en els quals les premisses expliquen un fet (o una regularitat) descrit per la conclusi\xc3\xb3 de l\'argument. Segons Hempel i Oppenheim, una explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica es caracteritza per la "previsibilitat n\xc3\xb2mica": amb un \xe2\x80\x9dexplanans\xe2\x80\x9d donat (\xc3\xa9s a dir, les premisses de l\'argument), l\'\xe2\x80\x9dexplanandum\xe2\x80\x9d (la conclusi\xc3\xb3) \xc3\xa9s esperable o previsible. Si es tracta d\'un argument deductiu, aquesta previsibilitat \xc3\xa9s una certesa absoluta. M\xc3\xa9s tard Hempel proposar\xc3\xa0 el model estad\xc3\xadstic inductiu en el qual la previsibilitat consisteix en una "elevada probabilitat". _NEWLINE_Una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la "previsibilitat n\xc3\xb2mica" \xc3\xa9s la tesi de simetria entre l\'explicaci\xc3\xb3 i la predicci\xc3\xb3. Segons el model de cobertura legal, l\'explicaci\xc3\xb3 i la predicci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfiques s\xc3\xb3n estructuralment id\xc3\xa8ntiques: nom\xc3\xa9s es distingeixen perqu\xc3\xa8 en la primera el fet esperat ja ha passat, mentre que en el segon cas, el fet encara ha per succeir._NEWLINE_Els intents filos\xc3\xb2fics contemporanis de dilucidar la noci\xc3\xb3 d\'explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica poden classificar-se en, almenys, tres grans enfocaments: l\'epist\xc3\xa8mic, l\'\xc3\xb2ntic i el pragm\xc3\xa0tic. En el primer, les explicacions s\xc3\xb3n arguments. Aquest enfocament es remunta almenys a Arist\xc3\xb2til. El model de cobertura legal (Hempel) seria un exemple d\'aquest enfocament. En el model \xc3\xb2ntic, una explicaci\xc3\xb3 consisteix a mostrar com el fet que es vol explicar s\'ajusta a l\'estructura causal del m\xc3\xb3n (W. Salmon). Dintre d\'aquest model es troben els models d\'explicaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica que invoquen mecanismes (causals o no). En el model pragm\xc3\xa0tic (Achinstein, Fraassen), les explicacions responen a preguntes de les quals el sentit est\xc3\xa0 condicionat pel context pragm\xc3\xa0tic en qu\xc3\xa8 es formula la pregunta.'