b"\n_START_ARTICLE_\nBarruera\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a l'Alta Ribagor\xc3\xa7a, 1096 m alt, al peu d'alterosa serra, en un eixamplament de la vall de Bo\xc3\xad, a la dreta de la Noguera de Tor. \xc3\x89s distant a 15 km de Pont de Suert. \xc3\x89s el cap de municipi del centre d'art rom\xc3\xa0nic m\xc3\xa9s important de la comarca. L'esgl\xc3\xa9sia parr\xc3\xb2quial, rom\xc3\xa0nica, \xc3\xa9s dedicada a Sant Feliu. L'edificaci\xc3\xb3 del nucli antic era a l'entorn del vell carrer Major, actualment s'ha traslladat als laterals de solana de la carretera de la vall. Les cases, pallers i bordes del nucli antic pirinenc s\xc3\xb3n d'una a tres plantes d'al\xc3\xa7\xc3\xa0ria, a\xc3\xafllades o formant part d'un nucli d'habitatge. S\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents les balconades de fusta treballada i protegides per la teulada volada a sobre. Els murs s\xc3\xb3n de pedra, reblats i de vegades arrebossats. Les cobertes tenen llosa de pissarra del pa\xc3\xads, tot i que primerament foren de llosa i posteriorment de teula \xc3\xa0rab. Barruera t\xc3\xa9 els nuclis d'apartaments a la fa\xc3\xa7ana del poble, essent un centre tur\xc3\xadstic molt important.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer esment de l'exist\xc3\xa8ncia de Barruera ens el d\xc3\xb3na un document del 1064, en qu\xc3\xa8 els comtes de Pallars Sobir\xc3\xa0 Artau I i la seva muller Ll\xc3\xbacia de la Marca va vendre i al mateix temps bescanviar el lloc de Barruera (ipsa illa de Bolorsera) i altres possessions ribagor\xc3\xa7anes, com el castell d'Erill i altres, amb els comtes de Pallars Juss\xc3\xa0 Ramon V i la seva muller Valen\xc3\xa7a de Tost._NEWLINE_Del castell de Barruera, esmentat el 1174, en podria ser una resta la torre que es dre\xc3\xa7a damunt del poble, annexa a la Casa de Pubill._NEWLINE_El fogatge del 1381 ens diu que a Barruera hi ha 43 focs (uns 215 habitants). \xc3\x89s l'\xc3\xbanica dada que en tenim de l'edat mitjana.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Fogatge del 1553 consten a Barruera 20 focs (uns 100 habitants). Cinc d'ells pertanyen a eclesi\xc3\xa0stics, i quinze a laics._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, al cens del 1718 hi consten 548 habitants, i el 1787, 492. Totes dues dades s\xc3\xb3n del conjunt de parr\xc3\xb2quies de la vall, \xc3\xa9s a dir, de l'actual terme municipal, per\xc3\xb2 en el del 1787 hi ha dades desglossades, i d\xc3\xb3na 84 habitants, a Barruera (\xc3\xa9s el quart poble de la vall, despr\xc3\xa9s de Ta\xc3\xbcll, Bo\xc3\xad i C\xc3\xb3ll.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nLes dades demogr\xc3\xa0fiques de l'edat contempor\xc3\xa0nia han arribat als nostres dies sempre referides al conjunt dels pobles de la vall, i, per tant, queden recollides en els articles corresponents._NEWLINE_Barruera, com la major part dels pobles ribagor\xc3\xa7ans, havia constitu\xc3\xaft el seu ajuntament el 1812, a ran de la promulgaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 de Cadis i del desplegament de la modernitzaci\xc3\xb3 de l'estat que comport\xc3\xa0. Tanmateix, el 1845 es promulg\xc3\xa0 una llei municipal que fixava en 30 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) el m\xc3\xadnim per poder mantenir l'ajuntament propi. Aleshores Barruera es constitu\xc3\xad en el centre d'una agrupaci\xc3\xb3 de pobles que, sumats, permetien la constituci\xc3\xb3 del districte municipal de Barruera: 10 de Bo\xc3\xad, 7 de Barruera, 1 de les Cabanasses, 3 de Cardet, 12 de C\xc3\xb3ll, 5 d'Erill la Vall i 13 de Ta\xc3\xbcll sumaven els 51 ve\xc3\xafns, que depassaven sobradament el m\xc3\xadnim de 30 exigit. Es tri\xc3\xa0 Barruera com a centre de l'agrupaci\xc3\xb3 de pobles, i el nou ajuntament prengu\xc3\xa9 aquell nom. Durro i Sara\xc3\xads no entraren en aquesta agrupaci\xc3\xb3, i constitu\xc3\xafren a part l'ajuntament de Durro._NEWLINE_Pascual Madoz inclou Barruera en el seu Diccionario geogr\xc3\xa1fico... del 1849. Hi diu que el poble est\xc3\xa0 situat en un pla al peu de tot de muntanyes que l'arreceren dels vents del nord i de l'oest. El clima hi era sa. Tenia 22 cases de fusta en un carrer costerut, empedrat, per\xc3\xb2 molt brut. L'esgl\xc3\xa9sia parroquial estava servida per un rector i un beneficiat, i el cementiri, al costat de l'esgl\xc3\xa9sia, era apartat del poble. El terreny \xc3\xa9s pla a la part central i trencat a les vores, a la part muntanyosa. Se'n conreen les tres quartes parts, tot i que una part es deixava cada any al guaret, per recuperar el conreu anys despr\xc3\xa9s. No tenia boscos, per\xc3\xb2 s\xc3\xad molts arbres, que donaven llenya. Un mol\xc3\xad fariner era a un quart d'hora del poble, mogut amb les aig\xc3\xbces de la Noguera de Tor, que tamb\xc3\xa9 servia per a regar els prats. Tanmateix, les freq\xc3\xbcents avingudes d'aigua del riu solien portar molts perjudicis. L'aigua d'aquest riu, de bona qualitat, proporcionava aigua a la poblaci\xc3\xb3. Hi havia un pont de fusta de dos arcs per a creuar-lo._NEWLINE_S'hi produ\xc3\xafa s\xc3\xa8gol, ordi, patates, pastures, i havia bestiar de llana i bov\xc3\xad, per\xc3\xb2 en poca quantitat, a m\xc3\xa9s d'eugues de ventre (per a la cria). La poblaci\xc3\xb3 era de 7 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) i 70 \xc3\xa0nimes (habitants)._NEWLINE_El 6 de setembre de 1907 va ser un dels llocs per on va passar la Missi\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gico-jur\xc3\xaddica a la ratlla d'Arag\xc3\xb3, organitzada per l'IEC amb la missi\xc3\xb3 de protegir el patrimoni art\xc3\xadstic catal\xc3\xa0. L'equip estava format per Josep Puig i Cadafalch, Guillem Mari\xc3\xa0 Broc\xc3\xa0, Josep Gudiol, Josep M.Goday i Adolf Mas.\n_START_SECTION_\nServeis\n_START_PARAGRAPH_\nA Barruera hi ha una llar d'infants p\xc3\xbablics (EEI de la Vall de Bo\xc3\xad) i una escola de prim\xc3\xa0ria, tamb\xc3\xa9 p\xc3\xbablica, el CEIP de la Vall de Bo\xc3\xad, que pertany al ZER de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha consultori m\xc3\xa8dic local, at\xc3\xa8s per l'Equip d'atenci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a."