b'\n_START_ARTICLE_\nCon volc\xc3\xa0nic\n_START_PARAGRAPH_\nEls cons volc\xc3\xa0nics s\xc3\xb3n algunes de les formacions volc\xc3\xa0niques m\xc3\xa9s simples del m\xc3\xb3n. S\xc3\xb3n constru\xc3\xafts per ejeccions provinents d\'una xemeneia volc\xc3\xa0nica, acumulant-s\'hi al voltant en forma de con i amb un cr\xc3\xa0ter central. Els cons volc\xc3\xa0nics difereixen segons la naturalesa i mida dels fragments expulsats durant l\'erupci\xc3\xb3. Alguns tipus de cons for\xc3\xa7a diferenciats s\xc3\xb3n els cons d\'esquitxades, de cendra i sorra, i d\'esc\xc3\xb2ries.\n_START_SECTION_\nCons d\'esquitxades\n_START_PARAGRAPH_\nUn con d\'esquitxada est\xc3\xa0 format per lava fosa. L\'expansi\xc3\xb3 dels gasos dins les fonts de lava trenca la roca l\xc3\xadquida en trossos irregulars que cauen a terra, formant un tur\xc3\xb3 al voltant de la xemeneia. La roca encara parcialment l\xc3\xadquida que esquitxa les parets del monticle que s\'est\xc3\xa0 desenvolupant s\'anomena esquitxada. Com que les esquitxades no s\xc3\xb3n completament s\xc3\xb2lides quan arriben a terra, els dip\xc3\xb2sits presenten formes molt irregulars quan es refreden, i d\'aquesta manera difereixen dels cons d\'esc\xc3\xb2ries i de cendres. Els cons d\'esquitxada s\xc3\xb3n t\xc3\xadpics dels volcans amb magma molt fluid, com els que es troben a les illes hawaianes. Les esquitxades que construeixen el con s\'hi poden aglutinar o soldar; en el primer cas, les esquitxades individuals se superposen l\'una sobre l\'altra amb un grau baix de soldadura, mentre que en l\'altra variant les esquitxades s\xc3\xb3n gaireb\xc3\xa9 l\xc3\xadquides quan aterren, i per aix\xc3\xb2 se solden amb facilitat.\n_START_SECTION_\nCons sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit\n_START_PARAGRAPH_\nEls cons par\xc3\xa0sit o cons sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit acostumen a ser cons volc\xc3\xa0nics de mida petita, situats en un costat d\'un volc\xc3\xa0 i produ\xc3\xafts per erupcions dins xemeneies que han sofert alguna fractura. El desenvolupament de cons volc\xc3\xa0nics als flancs d\'un volc\xc3\xa0 compost \xc3\xa9s un senyal de vellesa del volc\xc3\xa0. No s\xc3\xb3n gaire comuns, i es desenvolupen a nivells cada cops m\xc3\xa9s baixos a mesura que el volc\xc3\xa0 s\'apropa a l\'extinci\xc3\xb3. El nombre de cons par\xc3\xa0sit en la majoria dels grans estratovolcans rarament passa dels 10 o 12.\n_START_SECTION_\nPseudocr\xc3\xa0ters\n_START_PARAGRAPH_\nUn pseudocr\xc3\xa0ter \xc3\xa9s una formaci\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica que s\'assembla a un cr\xc3\xa0ter volc\xc3\xa0nic vertader, per\xc3\xb2 hi difereix perqu\xc3\xa8 de fet no \xc3\xa9s cap obertura per on surt lava. Els pseudocr\xc3\xa0ters, se\'ls anomena tamb\xc3\xa9 "cr\xc3\xa0ters sense arrels" perqu\xc3\xa8 no s\xc3\xb3n alimentats per cap conducte directe de magma de l\'interior de la terra. Els pseudocr\xc3\xa0ters es poden formar per la lava quan flueix damunt de sediments humits o una superf\xc3\xadcie humida com ara un pant\xc3\xa0, un llac o un estany. Les explosions del vapor trenquen l\'escor\xc3\xa7a del corrent de lava de manera similar a les erupcions fre\xc3\xa0tiques i la tefra construeix formes que s\'assemblen a cr\xc3\xa0ters volc\xc3\xa0nics de deb\xc3\xb2._NEWLINE_Hi ha exemples for\xc3\xa7a coneguts a Isl\xc3\xa0ndia com els cr\xc3\xa0ters del llac M\xc3\xbdvatn (Sk\xc3\xbatusta\xc3\xb0ag\xc3\xadgar), el Rau\xc3\xb0h\xc3\xb3lar a la regi\xc3\xb3 de la capital Reykjavik o el Landbrotsh\xc3\xb3lar al sud-est d\'Isl\xc3\xa0ndia. Tamb\xc3\xa9 s\'han descobert pseudocr\xc3\xa0ters a la regi\xc3\xb3 de les valls d\'Athabasca, a Mart._NEWLINE_Els vulcan\xc3\xb2legs han estat testimonis de la formaci\xc3\xb3 de pseudocr\xc3\xa0ters per primer cop a la hist\xc3\xb2ria durant una explosi\xc3\xb3 de vapor en relaci\xc3\xb3 a la primera erupci\xc3\xb3 de l\'Eyjafjallaj\xc3\xb6kull el mar\xc3\xa7 del 2010.'