b'\n_START_ARTICLE_\nCrioll haiti\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl president \xc3\x89lie Lescot, a principis de la d\xc3\xa8cada de 1940 va promoure que s\'estandarditz\xc3\xa9s la llengua haitiana. Va fer que dos ling\xc3\xbcistes americans, Frank Laubach i H. Ormond McConnell, desenvolupessin una ortografia est\xc3\xa0ndard del crioll. Tot i aix\xc3\xb2, aquesta ortografia no va ser promoguda com a oficial. El 1979 es va fer l\'ortografia est\xc3\xa0ndard oficial del crioll. La Constituci\xc3\xb3 del 1979 considerava que el franc\xc3\xa8s era la llengua d\'instrucci\xc3\xb3 i el crioll era una eina per a l\'educaci\xc3\xb3. La Constituci\xc3\xb3 de 1987 ja reconeixia el crioll com l\'\xc3\xbanica llengua que unia tots els haitians; en aquesta constituci\xc3\xb3, tant el franc\xc3\xa8s com el crioll foren reconeguts com a lleng\xc3\xbces oficials d\'Hait\xc3\xad._NEWLINE_Hi ha hagut un \xc3\xbas relativament esc\xc3\xa0s del crioll haiti\xc3\xa0 en la literatura, per\xc3\xb2 aquest ha anat augmentant. Tot i que no havia obtingut reconeixement oficial, a finals del segle XIX ja hi havia texts literaris significatius escrits en crioll haiti\xc3\xa0, per exemple Choucoune, d\'Oswald Durand i Cric? Crac!, de Georges Sylvain. F\xc3\xa9lix Morisseau-Leroy fou un dels primers i m\xc3\xa9s influents autors que van escriure en la llengua criolla haitiana. Des de la d\xc3\xa8cada de 1980, molts educadors, escriptors i activistes han escrit literatura en aquesta llengua. El 28 d\'octubre de 2004 es va proclamar oficialment el "Dia Crioll" i el diari oficial haiti\xc3\xa0 Le Matin va editar el seu primer diari totalment en aquesta llengua. En l\'actualitat hi ha molts diaris, programes de r\xc3\xa0dio i de televisi\xc3\xb3 que estan produ\xc3\xafts en la llengua criolla d\'Hait\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha dues teories principals sobre la formaci\xc3\xb3 de la llengua criolla haitiana:_NEWLINE_El Dr. John Singler considera que el crioll es va formar segurament a l\'\xc3\xa8poca de la col\xc3\xb2nia francesa de Saint-Domingue, que fou fundada entre el 1659 i el 1740. En aquesta \xc3\xa8poca, l\'economia de la col\xc3\xb2nia va variar de la producci\xc3\xb3 de tabac i de cot\xc3\xb3 i es va passar a basar en la producci\xc3\xb3 de sucre, cosa que va afavorir el desenvolupament del crioll. En l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 la seva economia estava basada en el tabac i el cot\xc3\xb3, la poblaci\xc3\xb3 haitiana estava conformada pels colonialistes, els engag\xc3\xa9s (treballadors blancs), afroamericans i esclaus en proporcions relativament similars, ja que hi havia gaireb\xc3\xa9 els mateixos engag\xc3\xa9s que afrodescendents. Singler estima que el fet que a partir de 1690 l\'economia de la col\xc3\xb2nia es pass\xc3\xa9s a basar en la producci\xc3\xb3 de sucre va canviar radicalment aquesta proporci\xc3\xb3 i el nombre d\'esclaus afrodescendents va augmentar molt significativament. Com que la producci\xc3\xb3 del sucre requeria molta m\xc3\xa9s m\xc3\xa0 d\'obra, va augmentar de manera important el nombre d\'esclaus que foren portats a la col\xc3\xb2nia, cosa que va fer que la llengua que s\'hi parlava comenc\xc3\xa9s a canviar. La recerca de Singler mostra que molts dels esclaus d\'origen afric\xc3\xa0 eren parlants de lleng\xc3\xbces nigerocongoleses, sobretot de les lleng\xc3\xbces kwa (gbe i \xc3\xa0kan) i de les lleng\xc3\xbces bantus. Ell considera que els bantuparlants van disminuir enfront dels kwaparlants i que la llengua principal dels que hi arribaven eren lleng\xc3\xbces gbes. Aix\xc3\xad, els primers cinquanta anys del boom de la producci\xc3\xb3 sucrera de Saint-Domingue va coincidir amb el predomini dels gbes en el carib franc\xc3\xa8s. Singler afirma que durant el temps en qu\xc3\xa8 es va produir l\'evoluci\xc3\xb3 de la llengua, els gbes ja formaven la meitat de la poblaci\xc3\xb3 esclava importada._NEWLINE_En contrast amb les lleng\xc3\xbces africanes, durant els segles XVII i XVIII es va utilitzar un tipus de franc\xc3\xa8s cl\xc3\xa0ssic (franc\xc3\xa8s popular) a Saint-Domingue. Els esclaus que es volien comunicar amb altres esclaus havien d\'aprendre franc\xc3\xa8s. Amb la importaci\xc3\xb3 constant d\'esclaus, la llengua es va formalitzar gradualment i va variar del franc\xc3\xa8s original. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, aquesta nova llengua va comen\xc3\xa7ar a ser utilitzada fins i tot pels blancs que havien nascut a la col\xc3\xb2nia._NEWLINE_M\xc3\xa9s del 90% del l\xc3\xa8xic del crioll haiti\xc3\xa0 t\xc3\xa9 origen franc\xc3\xa8s. Tot i aix\xc3\xb2, la majoria dels parlants de franc\xc3\xa8s troben que aquesta llengua \xc3\xa9s inintel\xc2\xb7ligible. Aix\xc3\xb2 es deu al fet que les dues gram\xc3\xa0tiques s\xc3\xb3n molt diferents. El crioll t\xc3\xa9 moltes paraules del franc\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 el seu significat ha variat en aquesta llengua._NEWLINE_La llengua fon ha tingut un paper destacat en la definici\xc3\xb3 de l\'estructura gramatical del crioll haiti\xc3\xa0._NEWLINE_Hi ha una altra teoria que suggereix que el crioll ja s\'havia comen\xc3\xa7at a desenvolupar en els punts comercials d\'\xc3\x80frica occidental abans que els europeus comencessin a exportar esclaus cap a Am\xc3\xa8rica.'