b"\n_START_ARTICLE_\nCasa de la Cultura (les Borges Blanques)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un edifici situat a l'extrem sud-est del passeig de Terrall, tancant un dels seus l\xc3\xadmits. La planta de l'edifici est\xc3\xa0 condicionada per l'empla\xc3\xa7ament, s'estructura en dues ales de dos pisos cadascuna. L'ala dreta \xc3\xa9s la part noble de l'edifici, on hi ha la biblioteca comarcal a la planta baixa i la sala d'actes a la superior. A l'ala esquerra, hi ha espais dedicats a exposicions, cursos i altres serveis._NEWLINE_L'acc\xc3\xa9s a l'edifici es fa per la fa\xc3\xa7ana del Terrall, a trav\xc3\xa9s de l'ala esquerra. La coberta \xc3\xa9s de tela asf\xc3\xa0ltica i grava, plana a la zona esquerra i a dues vessants inclinades cap a dins a la dreta. Resseguint l'edifici trobem una \xc3\xa0mplia cornisa plana. Tot l'edifici est\xc3\xa0 recobert amb lloses de marbre. Potser un dels elements m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstic s\xc3\xb3n les seves finestres, de tipus vertical, ocupen la major part del mur; entre aquestes hi ha una s\xc3\xa8rie d'esgrafiats a la fa\xc3\xa7ana de ponent fets per A. Ciruela, F. Zarraluqui i Carme Benet._NEWLINE_Concretament n'hi ha deu de disposats en dos registres. Simbolitzen al\xc2\xb7legories de les diverses manifestacions culturals: veiem la llegenda amb Sant Jordi i el drac; la filosofia amb els grecs; la literatura amb els cl\xc3\xa0ssics; el saber mon\xc3\xa0stic amb uns monjos; les arts liberals (m\xc3\xbasica, dansa, poesia i teatre) amb muses; el cant representat per una coral; i per \xc3\xbaltim, les belles arts, amb l'artista i la seva model. Un element iteratiu a totes les composicions \xc3\xa9s l'oreneta, segons Benet, \xc3\xa9s l'au que se'n va per\xc3\xb2 sempre torna; \xc3\xa9s s\xc3\xadmbol de l'aportaci\xc3\xb3 constant de nous matisos a la cultura._NEWLINE_T\xc3\xa8cnicament estan elaborats en esgrafiat, tenen dues tintes, verd i ocre, amb la base del blanc de la cal\xc3\xa7. Pel que fa a les formes compositives, segueixen la l\xc3\xadnia de l'autora, no representa trets f\xc3\xadsics concrets a les figures perqu\xc3\xa8 tothom s'hi pugui veure plasmat o identificat.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa casa de la cultura \xc3\xa9s principalment la seu de la biblioteca p\xc3\xbablica de la ciutat. Es constru\xc3\xad el 1978 on hi havia un antic quiosc, tot i que no \xc3\xa9s la primera biblioteca de la ciutat. En temps de la Mancomunitat, es va determinar construir a la pla\xc3\xa7a del Terrall, la Biblioteca Popular, inaugurada el desembre de 1918. Sembla que fou un centre for\xc3\xa7a din\xc3\xa0mic on s'hi feien audicions literari-musicals, confer\xc3\xa8ncies, cursos i sessions infantils de literatura catalana i hist\xc3\xb2ria de Catalunya. Cap als anys seixanta, l'activitat del Centro Nacional de Lectura, f\xc3\xa9u que la poblaci\xc3\xb3 gaud\xc3\xads d'una sala de lectura. Actualment \xc3\xa9s la Biblioteca Comarcal Marqu\xc3\xa8s Olivart."