b'\n_START_ARTICLE_\nRingstra\xc3\x9fe\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1850 es van annexionar com a districtes de Viena alguns dels nuclis fora muralla del seu entorn. D\'aquesta manera, es posava de manifest que les hist\xc3\xb2riques muralles de la ciutat, protagonistes dels diversos setges que ha patit, esdevenien obsoletes i constitu\xc3\xafen un obstacle per al creixement i l\'expansi\xc3\xb3 de la ciutat moderna. _NEWLINE_Superant les tensions entre l\'estament militar, partidari de conservar les muralles, i la societat civil, partid\xc3\xa0ria de l\'eixample de la ciutat, l\'any 1857 l\'emperador Francesc Josep I va emetre el decret "\xc3\xa9s la meva voluntat" (Es ist Mein Wille a Wikisource) ordenant l\'enderroc de les antigues muralles de la ciutat. En aquest decret l\'emperador ja definia la mida exacta de la ronda que s\'havia de construir enlloc de les muralles i de les esplanades al llarg de tot el seu per\xc3\xadmetre, aix\xc3\xad com la ubicaci\xc3\xb3 i les funcions dels nous edificis que s\'havien d\'al\xc3\xa7ar en els terrenys que s\'alliberaven. Es tractava clarament d\'una operaci\xc3\xb3 d\'estat amb voluntat de posar de manifest la grandeur i la gl\xc3\xb2ria de l\'Imperi dels Habsburg._NEWLINE_En el rerefons hi havia tamb\xc3\xa9 els ecos de la revoluci\xc3\xb3 de 1848 als estats dels Habsburg i l\'experi\xc3\xa8ncia derivada dels bulevards de Par\xc3\xads, concebuts pel bar\xc3\xb3 Haussmann i impulsats per Napol\xc3\xa9o III. S\'havia demostrat que eixamplar els carrers era una mesura efica\xc3\xa7 davant de la construcci\xc3\xb3 de barricades._NEWLINE_L\'any 1858 es va convocar un concurs d\'idees que va permetre donar forma al projecte definitiu, aprovat l\'any seg\xc3\xbcent. Mentrestant, ja s\'havia iniciat l\'enderroc de les muralles._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'algunes disputes sobre compet\xc3\xa8ncies entre el govern i el municipi, es va crear un "Fons d\'Expansi\xc3\xb3 de la Ciutat" que tanmateix va ser administrat pel govern. De tots els nous edificis previstos, tan sols la nova seu de l\'ajuntament es va fer per iniciativa municipal._NEWLINE_L\'any 1865 es va produir la inauguraci\xc3\xb3 oficial del nou bulevard. En alguns punts ja s\'havia iniciat la construcci\xc3\xb3 de nous edificis (com l\'esgl\xc3\xa9sia votiva o l\'\xc3\x92pera de l\'Estat de Viena) per\xc3\xb2 la major part es van fer amb posterioritat a aquesta data. La construcci\xc3\xb3, l\'any 1913, del l\'edifici del Ministeri de la Guerra i de la Caixa Postal d\'Estalvis assenyalen el final del desenvolupament del projecte. Amb l\'esclat de la Primera Guerra Mundial i la fi de la monarquia tamb\xc3\xa9 va quedar incomplet el projecte d\'un gran F\xc3\xb2rum Imperial que s\'entrecreuava amb la Ringstra\xc3\x9fe i del qual tan sols es van realitzar el Neue Burg i els museus d\'hist\xc3\xb2ria de l\'art i d\'hist\xc3\xb2ria natural. _NEWLINE_A part dels edificis monumentals de car\xc3\xa0cter oficial o institucional, la noblesa i l\'alta burgesia tamb\xc3\xa9 es van afanyar a construir els seus propis palaus o cases tot al llarg del bulevard. Un dels primers edificis privats que es van construir va ser el Heinrichshof (1861) promogut per l\'industrial de la construcci\xc3\xb3 Heinrich Drasche. Aquest edifici va resultar molt malm\xc3\xa8s arran de l\'ofensiva de Viena l\'any 1945 i finalment enderrocat. \xc3\x89s significatiu que entre els edificis privats en sobresurtin alguns de grans families jueves (Epstein, Todesco o Ephrusi). _NEWLINE_L\'obertura de la Ringstra\xc3\x9fe constitueix un dels grans exemples de l\'urbanisme i de les din\xc3\xa0miques urbanes europees del segle XIX, juntament amb els projectes d\'expansi\xc3\xb3 de ciutats com Londres, Berlin, Par\xc3\xads o Barcelona. El concurs convocat l\'any 1858 es pot considerar un dels primers grans concursos internacionals d\'arquitectura._NEWLINE_Des del punt de vista estil\xc3\xadstic, en l\'arquitectura de la Ringstra\xc3\x9fe hi predomina absolutament l\'historicisme en gaireb\xc3\xa9 totes les seves expressions, des del neoclassicisme a l\'eclecticisme. Es parla, a vegades, d\'un estil caracter\xc3\xadstic de la Ringstra\xc3\x9fe o Ringstra\xc3\x9fenstil donant a entendre que malgrat les solucions individuals donades a cada un dels edificis es tracta d\'un projecte global, concebut com a conjunt. Nom\xc3\xa9s l\'edifici de la Caixa Postal d\'Estalvis, obra d\'Otto Wagner, constru\xc3\xaft el 1913 en la fase final de realitzaci\xc3\xb3 del projecte, introdueix ja el nou estil de la Secessi\xc3\xb3 de Viena. Les formes de l\'arquitectura moderna s\'hi van introduir despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial, en temps de reparaci\xc3\xb3 i sutura dels efectes de la guerra. El primer edifici de tipus racionalista que es va aixecar al per\xc3\xadmetre de la Ringstra\xc3\x9fe va ser la Ringturm (1953-1955).'