b'\n_START_ARTICLE_\nCafeteria\n_START_PARAGRAPH_\nUna cafeteria o, simplement un caf\xc3\xa8, \xc3\xa9s un establiment de caf\xc3\xa8 i altres begudes, on a vegades se serveixen aperitius i menjars. Les cafeteries tenen caracter\xc3\xadstiques en com\xc3\xba amb els bars i altres establiments, com els restaurants._NEWLINE_La tradici\xc3\xb3 de la cafeteria com a lloc de reuni\xc3\xb3, per discutir, passar el temps, i no nom\xc3\xa9s com un lloc per consumir, \xc3\xa9s representatiu d\'algunes ciutats del m\xc3\xb3n. A aquesta tradici\xc3\xb3 pertanyen a la cultura occidental ciutats com Par\xc3\xads, Viena, Londres, on amb l\'excusa del caf\xc3\xa8 es passa el temps, mentre que en pa\xc3\xafsos consumidors de caf\xc3\xa8 com It\xc3\xa0lia el temps destinat al lloc \xc3\xa9s m\xc3\xadnim._NEWLINE_En alguns pa\xc3\xafsos se\'n diu cafeteria a un restaurant on no s\'ofereix servei de cambrer, i on els clients utilitzen una safata, per passar a una barra de men\xc3\xbas per a ordenar els seus plats, i despr\xc3\xa9s a la caixa per pagar, principalment en centres de treball i escoles._NEWLINE_En llocs com Estats Units, una cafeteria no emfatitza begudes alcoh\xc3\xb2liques; t\xc3\xadpicament, ni tan sols ofereix begudes alcoh\xc3\xb2liques, en lloc objectiu \xc3\xa9s, espec\xc3\xadficament en el caf\xc3\xa8, te o xocolata amb llet. Altres menjars poden variar entre pa, brou, sandvitxos, i postres \xc3\xa9s que complementen el seu comer\xc3\xa7. Als Estats Units, les cafeteries tradicionalment no ofereixen begudes alcoh\xc3\xb2liques ni caf\xc3\xa8 en les escoles d\'ensenyament primari i middle school. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 les cafeteries americanes tradicionalment s\xc3\xb3n vest\xc3\xadbuls-menjadors._NEWLINE_Les cafeteries s\xc3\xb3n habituals en qualsevol lloc on hi hagi tr\xc3\xa0nsit de gent amb poc temps per a un refrigeri, per exemple, als voltants de llocs de treball, en les escoles, estacions de tren o aeroports.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres cafeteries es van comen\xc3\xa7ar a obrir a Istanbul a la d\xc3\xa8cada del 1550, i el seu nombre r\xc3\xa0pidament va cr\xc3\xa9ixer. Aquests establiments eren punts de trobada per als turcs que es reunien a discutir temes d\'homes i d\'aquesta manera poder escapar de la vida quotidiana. Si b\xc3\xa9 els sultans van intentar en moltes ocasions prohibir les cafeteries, no van aconseguir obtenir resultats positius, ja que aix\xc3\xb2 hagu\xc3\xa9s perjudicat l\'alt impost que s\'obtenia del comer\xc3\xa7 del caf\xc3\xa8 als territoris de l\'Imperi Otom\xc3\xa0 (incloent els d\'Europa._NEWLINE_Aviat el costum de les cafeteries exclusiu pels turcs es va estendre pels territoris dels Balcans ocupats per ells, i es presumeix que el concepte va entrar a l\'Europa cristiana a trav\xc3\xa9s del Regne d\'Hongria, ja que aquest actuava constantment de mitjancer entre el Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic i l\'Imperi Otom\xc3\xa0. entre una de les primeres cafeteries europees establertes d\'acord amb les turques va ser el 1624, a Ven\xc3\xa8cia, coneguda com  La Bottega del Caff\xc3\xa9 ._NEWLINE_Posteriorment el concepte es va estendre \xc3\xa0mpliament per Europa i el 1652 va ser instal\xc2\xb7lada a Par\xc3\xads la primera de les posteriorment famoses cafeteries parisenques amb el nom de Caf\xc3\xa9 Procope, freq\xc3\xbcentada per homes il\xc2\xb7lustres com Voltaire, Diderot, Rousseau i Benjamin Franklin entre altres. El 1692 es va obrir la primera cafeteria a la ciutat de Londres. Despr\xc3\xa9s passaria el mateix a Berl\xc3\xadn, a Viena i a Budapest. Les cafeteries es van convertir en llocs de reuni\xc3\xb3 de fil\xc3\xb2sofs i intel\xc2\xb7lectuals, on es discutia i s\'intercanviaven idees. El car\xc3\xa0cter de les cafeteries com a lloc de contacte hum\xc3\xa0 i de conversa es mant\xc3\xa9 fins als nostres dies. A Espanya, al fin de si\xc3\xa8cle, tamb\xc3\xa9 els intel\xc2\xb7lectuals van comen\xc3\xa7ar a reunir-se en cafeteries, algunes de les quals avui dia s\xc3\xb3n aut\xc3\xa8ntiques institucions: Caf\xc3\xa8 Zurich (Barcelona, 1862), Caf\xc3\xa8 Gij\xc3\xb3n (Madrid, 1888), Caf\xc3\xa8 Iru\xc3\xb1a (Pamplona, 1888, i Bilbao, 1903), Caf\xc3\xa8 Novelty (Salamanca, 1905) o el Caf\xc3\xa8 de Fornos (Madrid, 1907) entre altres._NEWLINE_Empreses internacionals com Starbucks han popularitzat el concepte i cultura del caf\xc3\xa8 instal\xc2\xb7lant unes 5.000 cafeteries a tot el m\xc3\xb3n, inspirats en les cafeteries m\xc3\xa9s belles del m\xc3\xb3n on es troben a la ciutat de la llum "Par\xc3\xads" les m\xc3\xa9s antigues i famoses.'