b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria d\'It\xc3\xa0lia\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3 d\'It\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom d\'It\xc3\xa0lia es ve usant des d\'antic per designar la gent del centre del que avui anomenem Pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica, fent refer\xc3\xa8ncia als pobles it\xc3\xa0lics, parlants de les lleng\xc3\xbces it\xc3\xa0liques. El seu origen \xc3\xa9s incert: Pallotino defensa que deriva d\'un assentament a Cal\xc3\xa0bria i que va ser usat pels grecs com a terme general per designar als habitants de tota la pen\xc3\xadnsula_NEWLINE_El terme es va assentar quan la Rep\xc3\xbablica Romana va unificar a tota la pen\xc3\xadnsula en conquistar la resta de tribus contempor\xc3\xa0nies. El nom d\'It\xc3\xa0lia va ser usat tamb\xc3\xa9 en monedes encunyades per la coalici\xc3\xb3 de pobles que es va aixecar contra Roma al segle I abans de Crist amb capital a Corfinium que inclo\xc3\xafa samnites, umbres, sabins i altres. Finalment, l\'emperador rom\xc3\xa0 August va incloure sota el nom d\'It\xc3\xa0lia tota la pen\xc3\xadnsula, al qual es va acabar agregant la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Cisalpina al 42 aC, com a unitat central de l\'imperi._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Occident, les paraules It\xc3\xa0lia i itali\xc3\xa0 van passar a fer refer\xc3\xa8ncia al conjunt d\'estats que poblaven l\'antic territori de la It\xc3\xa0lia romana i que compartien una certa afinitat cultural, destacant especialment un mateix conjunt de dialectes del llat\xc3\xad que donarien origen a l\'idioma itali\xc3\xa0. Segles despr\xc3\xa9s, el nacionalisme rom\xc3\xa0ntic va basar en aquesta unitat cultural la seva recerca d\'una unitat pol\xc3\xadtica que desembocaria en el modern estat itali\xc3\xa0._NEWLINE_Alguns territoris que sota aquests mateixos barems podien ser anomenats italians no van entrar en l\'estat, com \xc3\xa9s el cas de Malta, M\xc3\xb2naco, San Marino, el microestat del Vatic\xc3\xa0 o regions lim\xc3\xadtrofes amb Eslov\xc3\xa8nia i Cro\xc3\xa0cia, Su\xc3\xafssa (la Valtelina, Ticino i la part italoparlant dels Grisons) i Fran\xc3\xa7a (Ni\xc3\xa7a, Savoia, l\'illa de C\xc3\xb2rsega). Per convenci\xc3\xb3, aquest article se centrar\xc3\xa0 en el territori de l\'actual It\xc3\xa0lia, per\xc3\xb2 incloent la hist\xc3\xb2ria d\'aquestes zones quan es tractin per\xc3\xadodes en qu\xc3\xa8 van compartir un mateix esdevenir.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens del nom\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom d\'It\xc3\xa0lia, era el nom antic del pa\xc3\xads i del poble que es trobava al sud de la pen\xc3\xadnsula. El seu origen \xc3\xa9s incert, probablement una deformaci\xc3\xb3 grega que significa "Terra del Bestiar Bov\xc3\xad o Vedella". Una alian\xc3\xa7a de tribus it\xc3\xa0liques (sabines, samnites i umbriana, entre altres) que competien a Roma durant el segle I aC. van ser els primers a encunyar monedes amb el nom d\'It\xc3\xa0lia. Durant el temps de l\'emperador August aproximadament, el territori multi\xc3\xa8tnic de tota la pen\xc3\xadnsula es va incloure en el concepte d\'It\xc3\xa0lia com a unitat central de l\'Imperi; la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Cisalpina, que era l\'Alta Vall del Po, va ser afegida a la prov\xc3\xadncia d\'It\xc3\xa0lia el 42 AC. Despr\xc3\xa9s de la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Occident i de les invasions llombardes, les paraules "It\xc3\xa0lia" i "itali\xc3\xa0" van ser utilitzades de manera col\xc2\xb7lectiva per referir-se als diversos estats que es van formar a poc a poc a la pen\xc3\xadnsula.\n_START_SECTION_\nEdat de bronze i edat de ferro\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura terramare, de les primeres d\'It\xc3\xa0lia, pren el seu nom de la terra negra, residu dels monticles que eren utilitzats com a fertilitzants pels agricultors locals. Les ocupacions dels pobles terramare, comparats amb llurs predecessors neol\xc3\xadtics, es poden inferir amb certesa comparativa. Eren, encara, ca\xc3\xa7adors, per\xc3\xb2 havien domesticat animals; eren destres amb la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia, fonent bronze en motlles de pedra i fang; eren tamb\xc3\xa9 agr\xc3\xadcoles, cultivaven mongetes, ra\xc3\xafms, blat i lli. Es pensa que la cultura terremare eren un poble primitiu de parla it\xc3\xa0lica del grup indo-europeu. _NEWLINE_La cultura de Villanova seria la primera a treballar amb ferro a la pen\xc3\xadnsula italiana; practicaven la cremaci\xc3\xb3 i enterraven les cendres dels morts en urnes de cer\xc3\xa0mica de forma de doble con. En termes generals, els assentaments de la cultura villanoviana eren centrats a la vall del riu Po i a Etr\xc3\xbaria, envoltant Bolonya \xe2\x80\x94que despr\xc3\xa9s seria un important centre etrusc\xe2\x80\x94 i a les \xc3\xa0rees d\'Em\xc3\xadlia-Romanya (a Verruchi i Fermi), a la Toscana i a Laci.\n_START_SECTION_\nArribada dels pobles indoeuropeus\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'edat del ferro arribaren a It\xc3\xa0lia els pobles indoeuropeus, principalment en quatre grans migracions des del nord._NEWLINE_Una primera onada migrat\xc3\xb2ria, probablement indoeuropea, tingu\xc3\xa9 lloc el II mil\xc2\xb7lenni aC. S\xc3\xb3n caracter\xc3\xadstiques d\'aquest per\xc3\xadode les esteles o estatu\xc3\xa0ries de tipus menhir, que porten amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia gravats signes solars, aparentment signes distintius indoeuropeus. Una segona onada entre el final del III mil\xc2\xb7lenni i els inicis del II mil\xc2\xb7lenni aC dugu\xc3\xa9 a la difusi\xc3\xb3 de poblacions associades a la cultura del vas campaniforme i del bronze a la plana padana, a Etr\xc3\xbaria i a les zones del litoral de Sardenya i Sic\xc3\xadlia. Cap a la meitat del II mil\xc2\xb7lenni aC una tercera onada porta els terramarnes i potser els pobles llatino-faliscs que difonen l\'\xc3\xbas del ferro i la incineraci\xc3\xb3 dels morts. _NEWLINE_Cap a final del II mil\xc2\xb7lenni i la primera meitat del I mil\xc2\xb7lenni aC es d\xc3\xb3na la quarta i principal onada associada a la cultura dels camps d\'urnes i els pobles osco-umbris (probablement tamb\xc3\xa9 els llatino-faliscs), leponcis i v\xc3\xa8nets. Es tracta de la cultura de Villanova, anomenada aix\xc3\xad per un dels principals jaciments arqueol\xc3\xb2gics. Se sap, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, que practicaven la cremaci\xc3\xb3 i incineraci\xc3\xb3 dels morts, caracteritzant-se les seves necr\xc3\xb2polis per unes urnes t\xc3\xadpiques de forma c\xc3\xb2nica. Parlaven les lleng\xc3\xbces it\xc3\xa0liques, d\'origen indoeuropeu. S\'assentaren principalment al nord, al riu Po i a \xc3\x9ambria i Em\xc3\xadlia, i al centre de la pen\xc3\xadnsula (Etr\xc3\xbaria i el Laci). M\xc3\xa9s al sud, tot i que la pr\xc3\xa0ctica general era la inhumaci\xc3\xb3, s\'hi han trobat tamb\xc3\xa9 enterraments d\'aquesta cultura fins a C\xc3\xa0pua i Camp\xc3\xa0nia._NEWLINE_D\'aquesta cultura provenen la majoria dels pobles que habitaren el centre i el nord d\'It\xc3\xa0lia de manera hegem\xc3\xb2nica des d\'aleshores. Els llatins, la ciutat principal dels quals era Alba Longa, farien apar\xc3\xa8ixer amb el temps Roma. Els sabins, que donaren nom a Sab\xc3\xadnia, habitaven prop de ciutats properes com Reate, Interocrea, Falacrinum, Foruli, Amiternum i Nursia. Els oscs inclouen els samnites que s\'assentaren a C\xc3\xa0pua, lucans i d\'altres. Els umbres donen nom a \xc3\x9ambria i habitaren al nord-est a ciutats com Perusa, Interamna Nahars, Fano, Osimo, Fermo i San Severino Marche.\n_START_SECTION_\nInvasions celtes i il\xc2\xb7liris\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els segles V i I aC es desenvoluparen a Europa Central les cultures de Hallstatt i de La T\xc3\xa8ne, de la qual deriven els pobles celtes que s\'estengueren per Europa. La seva expansi\xc3\xb3 des del nord els port\xc3\xa0 a assentar-se a la zona al nord del riu Po, amb una constant pressi\xc3\xb3 cap al sud, enfrontats als pobles it\xc3\xa0lics. Els taurins s\'assentaren a la zona del que avui \xc3\xa9s Tor\xc3\xad, que fou la seva capital. Una de les branques de la gran tribu dels bois arrib\xc3\xa0 a l\'actual Bolonya, top\xc3\xb2nim que \xc3\xa9s d\'arrel celta, acompanyats per l\xc3\xadngons i s\xc3\xa8nons (que donen nom a Senigallia). D\'altres tribus inclouen els insubris, que s\'assentaren a Llombardia, i els cen\xc3\xb2mans. En molts casos es produ\xc3\xad una assimilaci\xc3\xb3 entre els celtes i la cultura preexistent ligur. _NEWLINE_De manera semblant, els il\xc2\xb7liris, empentats pels anteriors, es veieren despla\xc3\xa7ats cap al sud poblant el V\xc3\xa8neto, \xc3\x8dstria i la costa de la mar Adri\xc3\xa0tica. Alguns defensen que els messapis, que ocupaven Ap\xc3\xbalia s\xc3\xb3n d\'origen il\xc2\xb7liri, tot i que d\'altres els atorguen un origen hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nic.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEl 753 aC es fund\xc3\xa0 a la vora del riu T\xc3\xadber una ciutat clau: Roma. L\'origen \xc3\xa9s incert, la mitologia romana connecta l\'origen de Roma i la instituci\xc3\xb3 mon\xc3\xa0rquica a l\'heroi troi\xc3\xa0 Enees, qui, fugint de la destrucci\xc3\xb3 de la seva ciutat, naveg\xc3\xa0 fins a la Mediterr\xc3\xa0nia occidental, tot arribant a It\xc3\xa0lia despr\xc3\xa9s d\'un llarg periple. All\xc3\xa0, despr\xc3\xa9s de casar-s\'hi amb la filla del rei dels llatins, poble del centre d\'It\xc3\xa0lia, fund\xc3\xa0 la ciutat de Lav\xc3\xadnium. M\xc3\xa9s endavant, el seu fill Ascani fund\xc3\xa0 Alba Longa, d\'on surten de la fam\xc3\xadlia reial els bessons R\xc3\xb2mul i Rem, els fundadors de Roma. _NEWLINE_Aix\xc3\xb2 li donaria un origen llat\xc3\xad, al qual mitjan\xc3\xa7ant el llegendari episodi del rapte de les sabines s\'hi afegirien els seus ve\xc3\xafns centroit\xc3\xa0lics sabins. Tanmateix, d\'altres teories, basades en la seva proximitat a la Toscana etrusca, la seva posici\xc3\xb3 a les rutes comercials, algunes hip\xc3\xb2tesis topon\xc3\xadmiques i l\'origen d\'alguns dels seus primers reis semblen indicar una pres\xc3\xa8ncia etrusca notable.\n_START_SECTION_\nDominaci\xc3\xb3 estrangera\n_START_PARAGRAPH_\nA principis del segle XVI els estats de la pen\xc3\xadnsula italiana van comen\xc3\xa7ar a patir els efectes d\'una crisi econ\xc3\xb2mica, at\xc3\xa8s que el comer\xc3\xa7 es va comen\xc3\xa7ar a realitzar per l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic i no a trav\xc3\xa9s del mar mediterrani. At\xc3\xa8s que It\xc3\xa0lia no estava unificada pol\xc3\xadticament, la majoria dels d\xc3\xa8bils i petits estats italians van ser derrotats per les forces estrangeres (principalment Espanya), i altres van ser annexats (Mil\xc3\xa0 i N\xc3\xa0pols), i encara d\'altres van veure el seu poder i influ\xc3\xa8ncia molt redu\xc3\xafdes (Ven\xc3\xa8cia i Flor\xc3\xa8ncia). El papat va perdre la majoria de la seva influ\xc3\xa8ncia per les derrotes militars i per la Reforma Protestant._NEWLINE_Per a prevenir l\'expansi\xc3\xb3 del protestantisme l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica va aprovar les guerres de l\'emperador Carles V (Carles I a Espanya) i dels seus successors, i va comen\xc3\xa7ar la Contrareforma, per mitj\xc3\xa0 de la qual va establir un control estricte sobre la vida intel\xc2\xb7lectual dels pa\xc3\xafsos cat\xc3\xb2lics_NEWLINE_El 1494 Carles VIII de Fran\xc3\xa7a va envair It\xc3\xa0lia sense cap mena d\'oposici\xc3\xb3. Carles va entrar a N\xc3\xa0pols el 22 de febrer, 1495 i va ser coronat el 12 de maig. El novembre els seus ex\xc3\xa8rcits van entrar a Flor\xc3\xa8ncia al mateix temps que una revoluci\xc3\xb3 havia expulsat Piero de Medici. el 1495, Ferran II de N\xc3\xa0pols, fill d\'Alfonso II va comen\xc3\xa7ar l\'adquisici\xc3\xb3 espanyola de N\xc3\xa0pols amb el suport d\'una flota i tropes de Ven\xc3\xa8cia sota el comandament de Gonzalo de C\xc3\xb3rdoba. _NEWLINE_Les Guerres Italianes van tenir com a resultat l\'hegemonia del poder espanyol sobre It\xc3\xa0lia. Encara que molts estats, com ara Ven\xc3\xa8cia, no van pert\xc3\xa0nyer a la corona espanyola, la It\xc3\xa0lia va dependre d\'Espanya per rebre protecci\xc3\xb3 de les agressions externes. El control d\'Espanya va ser reempla\xc3\xa7at amb l\'hegemonia austr\xc3\xadaca el segle XVIII llevat d\'alguns pocs estats que van romandre sota el control espanyol. _NEWLINE_Els segles XVII i XVIII va ser un per\xc3\xadode de pau relativa a It\xc3\xa0lia. No obstant aix\xc3\xb2, l\'economia italiana s\'estancaria a causa del declivi de les rutes de comer\xc3\xa7 del mediterrani; i al comen\xc3\xa7ament del segle XVIII l\'economia va entrar a una recessi\xc3\xb3. En aquest segle It\xc3\xa0lia deixaria de ser el centre cultural d\'Europa. La pen\xc3\xadnsula no va ser influenciada per la Reforma, i va realitzar menys contribucions a la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 que no pas Fran\xc3\xa7a i la Gran Bretanya.\n_START_SECTION_\nUnificaci\xc3\xb3 i monarquia\n_START_PARAGRAPH_\nPol\xc3\xadticament, per\xc3\xb2, la It\xc3\xa0lia del segle XVIII estava sota les mateixes condicions que el segle XVI, la difer\xc3\xa8ncia principal era que \xc3\x80ustria havia reempla\xc3\xa7at Espanya com a for\xc3\xa7a estrangera dominant, i que els ducs de Savoia (una regi\xc3\xb3 muntanyenca entre It\xc3\xa0lia i Fran\xc3\xa7a) s\'havien convertit en reis de Sardenya incrementant llurs possessions italianes, que inclo\xc3\xafen a m\xc3\xa9s de Sardenya la regi\xc3\xb3 nord-oest de Piemont. La situaci\xc3\xb3 va canviar quan els ex\xc3\xa8rcits francesos encap\xc3\xa7alats per Napole\xc3\xb3, el 1796 van envair It\xc3\xa0lia; encara que els estats que s\'havien creat eren estats sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits de Fran\xc3\xa7a. Ir\xc3\xb2nicament, aix\xc3\xb2 va produir un moviment nacionalista. La Rep\xc3\xbablica Cisalpina es va convertir en la Rep\xc3\xbablica Italiana el 1802 sota la presid\xc3\xa8ncia de Napole\xc3\xb3._NEWLINE_El Congr\xc3\xa9s de Viena, el 1814 va restaurar la situaci\xc3\xb3 com era el 1795, dividint It\xc3\xa0lia entre \xc3\x80ustria (la regi\xc3\xb3 nord-est i Llombardia) el Regne de Sardenya, el Regne de les Dues Sic\xc3\xadlies (la regi\xc3\xb3 del sud i la Sic\xc3\xadlia), la Toscana, els estats papals i altres estats menors al centre. Durant el segle XIX el sentiment nacionalista es va consolidar i a poc a poc, entre guerres i expedicions, es van unificar els diversos estats de la pen\xc3\xadnsula. _NEWLINE_It\xc3\xa0lia esdevindria un estat el 17 de mar\xc3\xa7, 1861, data en qu\xc3\xa8 la majoria dels estats de la pen\xc3\xadnsula es van unificar sota el govern del rei Victor Emanuel II de la dinastia de Savoia, la qual governava originalment sobre Piemont. Els arquitectes de la unificaci\xc3\xb3 italiana van ser el comte Camillo Benso di Cavour, el primer ministre del rei V\xc3\xadctor Emanuel, i Giuseppe Garibaldi, un general i heroi nacional. Roma va romandre sota el control papal una d\xc3\xa8cada m\xc3\xa9s fins al 20 de setembre, 1870, data final de la unificaci\xc3\xb3 italiana. _NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament de la Primera Guerra Mundial It\xc3\xa0lia es va declarar neutral. No obstant els imperis centrals i la Triple Entente van intentar que It\xc3\xa0lia se\'ls un\xc3\xads, i l\'abril, 1915 el govern itali\xc3\xa0 va acordar declarar la guerra a l\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s a canvi de diversos territoris (Trento, Trieste, \xc3\x8dstria i part de Dalm\xc3\xa0cia).\n_START_SECTION_\nMussolini\n_START_PARAGRAPH_\nEn el per\xc3\xadode d\'entreguerres, els treballadors italians van participar de llargues vagues per a demanar m\xc3\xa9s drets i millors condicions laborals. Alguns, inspirats per la Revoluci\xc3\xb3 Russa, van prendre el control de les f\xc3\xa0briques, molins, hisendes i altres llocs de treball. Els liberals, que temien una revoluci\xc3\xb3 socialista, van donar el seu consentiment al petit Partit Nacional Feixista, encap\xc3\xa7alat per Benito Mussolini, les reaccions violentes del qual contra les vagues van ser comparades amb les reaccions relativament moderades del govern. Despr\xc3\xa9s d\'alguns anys de lluita, l\'octubre de 1922 els feixistes van intentar un cop d\'estat (la Marcia su Roma, "Marxa sobre Roma"). Les forces feixistes eren molt m\xc3\xa9s inferiors, per\xc3\xb2, el rei va ordenar que l\'ex\xc3\xa8rcit no intervingu\xc3\xa9s, formant una alian\xc3\xa7a amb Mussolini, i va conv\xc3\xa8ncer el partit liberal d\'aprovar el govern feixista. Amb el pas dels anys, Mussolini, que seria conegut com Il duce, el l\xc3\xadder o comandant, va eliminar tots els partits pol\xc3\xadtics (incloent-hi els liberals) i va restringir les llibertats personals sota el pretext de prevenci\xc3\xb3 d\'una revoluci\xc3\xb3. _NEWLINE_El 1929 Mussolini va signar els Pactes del Later\xc3\xa0 amb l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica Romana (amb la qual It\xc3\xa0lia havia estat en conflicte des de l\'annexi\xc3\xb3 de Roma el 1870), la qual cosa va dur a la formaci\xc3\xb3 de l\'estat independent de la ciutat del Vatic\xc3\xa0. La situaci\xc3\xb3 amb Fran\xc3\xa7a i el Regne Unit era amigable, per\xc3\xb2, el 1935 It\xc3\xa0lia va envair Eti\xc3\xb2pia malgrat llur oposici\xc3\xb3, i va comen\xc3\xa7ar a establir relacions amb el partit nazi de Hitler, i amb el temps, part de l\'Eix durant la Segona Guerra Mundial. El Regne d\'It\xc3\xa0lia s\'annexion\xc3\xa0 la L\xc3\xadbia italiana en 1939. Els aliats van envair Sic\xc3\xadlia el 1943, i gradualment, van marxar cap al nord. Despr\xc3\xa9s de la fi de la guerra, el 2 de juny, 1946 es va realitzar un refer\xc3\xa8ndum sobre la monarquia, la qual seria abolida, i es va establir el govern republic\xc3\xa0 amb l\'adopci\xc3\xb3 d\'una nova constituci\xc3\xb3 l\'1 de gener, 1948.\n_START_SECTION_\nLa Rep\xc3\xbablica Italiana\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'un tractat de pau el 1947, es van realitzar petits ajustaments a les fronteres d\'It\xc3\xa0lia amb Fran\xc3\xa7a i Iugosl\xc3\xa0via. L\'\xc3\xa0rea envoltant Trieste va ser declarada territori lliure. Durant la d\xc3\xa8cada de 1950 It\xc3\xa0lia es va convertir en membre de la NATO i un aliat dels Estats Units, per mitj\xc3\xa0 del qual l\'economia italiana rebria el suport per reavivar l\'economia sota el Pla Marshall. _NEWLINE_Aquest per\xc3\xadode va ser conegut com gli anni di piombo, "els anys del plom" at\xc3\xa8s l\'onada de bombardejos, atribu\xc3\xafts a l\'extrema dreta, l\'extrema esquerra i a les accions del servei secret. El bombardeig de Piazza Fontana al centre de Mil\xc3\xa0, el 12 de desembre, 1969 va marcar el comen\xc3\xa7ament d\'aquest per\xc3\xadode violent. La policia va arrestar 4.000 persones dels cercles d\'esquerra, entre ells, Giuseppe Pinelli, un anarquista que seria acusat del bombardeig. El desembre de 1970 es va produir un fallit cop d\'estat, el Golpe Borghese. El dem\xc3\xb2crata cristi\xc3\xa0 Aldo Moro va ser assassinat el maig, 1978 per les Brigedes Rojes, un grup militant d\'esquerra encap\xc3\xa7alat per Mario Moretti. _NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1980 per primera vegada, dos per\xc3\xadodes de govern van ser encap\xc3\xa7alats per un republic\xc3\xa0 i un socialista, en lloc d\'un membre del Partit Dem\xc3\xb2crata Cristi\xc3\xa0. Des de 1992 a 1997 It\xc3\xa0lia va enfrontar diversos reptes, at\xc3\xa8s que els ciutadans, decebuts de la par\xc3\xa0lisi pol\xc3\xadtica, el deute massiu, la corrupci\xc3\xb3 i el crim organitzat, demanaven reformes pol\xc3\xadtiques i econ\xc3\xb2miques radicals. El 1994 Sivlio Berlusconi, l\xc3\xadder d\'una coalici\xc3\xb3 que inclo\xc3\xafa dos partits d\'extrema dreta, va ser elegit primer ministre._NEWLINE_El 18 de maig de 2018 els partits pol\xc3\xadtics el Moviment 5 Estrelles i Lliga Nord pactaren el programa pol\xc3\xadtic com\xc3\xba.'