b"\n_START_ARTICLE_\nArantza Quiroga C\xc3\xada\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nArantza Quiroga va n\xc3\xa9ixer a Irun. El seu pare, val\xc2\xb7lisolet\xc3\xa0, havia arribat al Pa\xc3\xads Basc amb catorze anys i treballava en una fusteria met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica. La seva mare era basca i bascoparlant. Encara que la fam\xc3\xadlia de la seva mare li parlava en basc quan era petita, Arantza no el parla, encara que s\xc3\xad que l'ent\xc3\xa9n._NEWLINE_La seva mare va voler que vot\xc3\xa9s al Partit Nacionalista Basc quan va aconseguir la majoria d'edat, per\xc3\xb2 ella va manifestar la seva prefer\xc3\xa8ncia pel Partit Popular. Als 19 anys es va afiliar a les Noves Generacions del Partit Popular. Amb 21, el 1995, i a proposta de Jos\xc3\xa9 Eugenio Azpiroz, es va presentar a les eleccions municipals a Irun per aquest partit, resultant triada regidora. En aquesta \xc3\xa8poca, la pressi\xc3\xb3 terrorista feia molt complicat trobar candidats per a les llistes del Partit Popular._NEWLINE_Als 24 anys, i despr\xc3\xa9s de tres com a regidora, va acudir a unes jornades del partit a Madrid en commemoraci\xc3\xb3 de les primeres eleccions democr\xc3\xa0tiques, on va fer un dels discursos i va causar molt bona impressi\xc3\xb3 a Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Aznar. A partir d'aquest moment, la seva carrera pol\xc3\xadtica va comen\xc3\xa7ar a transc\xc3\xb3rrer de manera ascendent._NEWLINE_El 1998 va ser escollida parlament\xc3\xa0ria basca, revalidant el seu c\xc3\xa0rrec en la cambra basca durant disset anys. El 2008 va ser elegida sotssecret\xc3\xa0ria general del PP al Pa\xc3\xads Basc durant el XII Congr\xc3\xa9s regional del partit, en el qual Antonio Basagoiti va ser elegit president substituint Mar\xc3\xada San Gil._NEWLINE_Va ser cap de llista per Guip\xc3\xbascoa en les eleccions al Parlament Basc de 2009 i va ser escollida de nou parlament\xc3\xa0ria. Despr\xc3\xa9s de l'acord entre el Partit Popular del Pa\xc3\xads Basc i el Partit Socialista d'Euskadi per donar suport a la investidura de Patxi L\xc3\xb3pez, Arantza Quiroga va ser triada presidenta de la cambra basca el 3 d'abril amb 38 vots, enfront dels 36 vots a favor de la seva predecessora en el c\xc3\xa0rrec Izaskun Bilbao, candidata del PNB._NEWLINE_En les eleccions al Parlament Basc de 2012 va ser novament triada com a parlament\xc3\xa0ria per Guip\xc3\xbascoa. Va deixar de ser la presidenta del Parlament Basc a causa de la nova majoria nacionalista que impedia revalidar l'acord entre el PSE i el PP. La seva successora va ser Bakartxo Tejeria del PNB, tamb\xc3\xa9 escollida per Guip\xc3\xbascoa i exalcaldessa de Villabona-Amasa._NEWLINE_El maig de 2013 va ser elegida presidenta del Partit Popular del Pa\xc3\xads Basc despr\xc3\xa9s de la ren\xc3\xbancia d'Antonio Basagoiti. Va dimitir del c\xc3\xa0rrec l'octubre de 2015 despr\xc3\xa9s que el PP l'obligu\xc3\xa9s a retirar la seva iniciativa per crear una pon\xc3\xa8ncia de Llibertat i Conviv\xc3\xa8ncia dirigida a tots els partits del Parlament Basc, incl\xc3\xb2s EH Bildu.\n_START_SECTION_\nIdeologia\n_START_PARAGRAPH_\nQuiroga mant\xc3\xa9 un discurs de condemna i rebuig al terrorisme d'ETA i de suport a les v\xc3\xadctimes d'aquesta organitzaci\xc3\xb3. El seu discurs ideol\xc3\xb2gic posa l'accent, entre altres coses, en la falta de llibertat al Pa\xc3\xads Basc, la seva oposici\xc3\xb3 a l'avortament i la seva defensa de la fam\xc3\xadlia tradicional. A m\xc3\xa9s est\xc3\xa0 a favor d'una reforma del programa educatiu per inculcar valors de pau entre els joves bascos._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de con\xc3\xa8ixer-se la seva candidatura a la presid\xc3\xa8ncia del Parlament Basc, Quiroga va declarar en una entrevista pert\xc3\xa0nyer a l'\xc2\xabala conservadora del PP\xc2\xbb. Posteriorment, ja com a presidenta del Parlament, va matisar que tal identificaci\xc3\xb3 era conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de ser cat\xc3\xb2lica, haver-ho fet p\xc3\xbablic i tractar de ser coherent amb aquesta religi\xc3\xb3._NEWLINE_En el pl\xc3\xa0nol de l'educaci\xc3\xb3, ha expressat la necessitat de reformar el sistema educatiu basc per inculcar valors en la joventut. Quiroga ha afirmat que la clau es troba a retornar protagonisme a les fam\xc3\xadlies, perqu\xc3\xa8 les escoles han estat \xc2\xabper molt temps sales d'experiment de diverses elits pol\xc3\xadtiques, m\xc3\xa9s ocupades a adoctrinar que a educar\xc2\xbb._NEWLINE_La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 del terrorisme \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 molt important. La seva experi\xc3\xa8ncia com a pol\xc3\xadtica basca est\xc3\xa0 marcada per la viol\xc3\xa8ncia d'ETA. Les v\xc3\xadctimes de l'organitzaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n per Quiroga \xc2\xabel principal referent de seny enmig de la barb\xc3\xa0rie\xc2\xbb, perqu\xc3\xa8 \xc2\xabning\xc3\xba m\xc3\xa9s ha sentit el m\xc3\xa9s fosc de la naturalesa humana, l'odi cec\xc2\xbb._NEWLINE_En mat\xc3\xa8ria auton\xc3\xb2mica, Quiroga defensa les institucions pol\xc3\xadtiques de l'autogovern basc. Sost\xc3\xa9 que la descentralitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un imperatiu jur\xc3\xaddic comunitari, derivat del principi de subsidiarietat, segons el qual els centres de decisi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica han d'estar el m\xc3\xa9s a prop possible al ciutad\xc3\xa0. Defensa per aix\xc3\xb2 la necessitat que els parlaments regionals aconsegueixin major protagonisme a nivell europeu. En les reunions de la Confer\xc3\xa8ncia de les Assemblees Legislatives Regionals d'Europa (CALRE) ha defensat que \xc2\xabl'Europa de les regions \xc3\xa9s compatible amb una Europa dels Estats\xc2\xbb, perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n dues escales de governan\xc3\xa7a que han de ser complement\xc3\xa0ries. Tamb\xc3\xa9 defensa, per aix\xc3\xb2, la legitimitat del concert econ\xc3\xb2mic basc enfront dels seus detractors, per considerar-ho expressi\xc3\xb3 institucional leg\xc3\xadtima del principi de subsidiarietat, que a m\xc3\xa9s compta amb una tradici\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de m\xc3\xa9s d'un segle._NEWLINE_Defensa la necessitat d'un \xc2\xabcanvi de mentalitat\xc2\xbb en els esquemes laborals que permeti desenvolupar el \xc2\xabpotencial productiu de la dona\xc2\xbb. Quiroga apunta el creixent protagonisme que la dona est\xc3\xa0 adquirint en l'economia, i la seva ascendent pres\xc3\xa8ncia en els sectors de major creixement com els serveis, la sanitat o l'educaci\xc3\xb3. Per ella, uns dels principals llastos que afronta la dona treballadora avui dia \xc3\xa9s la virtual impossibilitat de conciliar treball i fam\xc3\xadlia. Davant aix\xc3\xb2, assenyala la necessitat de mesures de conciliaci\xc3\xb3._NEWLINE_Es declara tamb\xc3\xa9 contr\xc3\xa0ria a l'avortament i defensora de la vida, argumentant que el fetus \xc3\xa9s un \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 des del mateix moment de la concepci\xc3\xb3. Quiroga considera que la Constituci\xc3\xb3 protegeix la llibertat de la dona sobre el seu propi cos, i que ning\xc3\xba t\xc3\xa9 dret a disposar de la vida d'un altre \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, es trobi en el ventre de la mare o es tracti d'un adult."