b'\n_START_ARTICLE_\nTikhonenkovita\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa tikhonenkovita \xc3\xa9s un halur de f\xc3\xb3rmula qu\xc3\xadmica Sr[AlF\xe2\x82\x84(OH)(H\xe2\x82\x82O)]. Cristal\xc2\xb7litza en el sistema monocl\xc3\xadnic. Es troba en forma de cristalls aplanats en {100}, de fins a 1 cent\xc3\xadmetre, amb prominents {010}, {011}, {102}, {111} i en formes m\xc3\xa9s rares; tamb\xc3\xa9 se\'n troba en forma de rossetes radials planes, o incrustacions en druses. \xc3\x89s un mineral dimorf de l\'acuminita. La seva duresa a l\'escala de Mohs \xc3\xa9s 3,5._NEWLINE_Segons la classificaci\xc3\xb3 de Nickel-Strunz, la tikhonenkovita pertany a "03.CC - Halurs complexos. Soroaluminofluorurs." juntament amb els seg\xc3\xbcents minerals: gearksutita, acuminita, artroe\xc3\xafta, calcjarlita, jarlita i j\xc3\xb8rgensenita.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 i jaciments\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un mineral secundari format en fissures a les zones d\'oxidaci\xc3\xb3 en filons de minerals de ferro en les bretxes tect\xc3\xb2niques. Sol trobar-se associada a altres minerals com: gearksutita, karasugita, fluorita, celestina, estroncianita, limonita, hematites o quars. Va ser descoberta l\'any 1964 al dip\xc3\xb2sit de terres rares, estronci, bari, ferro i fluorita de Karasug, a Tannu-Ola Range (Tuv\xc3\xa0, R\xc3\xbassia), l\'\xc3\xbanic indret on se n\'ha trobat.'