b'\n_START_ARTICLE_\nCreixen\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nPlanta perenne de 10 a 60\xc2\xa0cm d\'al\xc3\xa7ada. La seva forma vital de Raunkjaer \xc3\xa9s l\'hidr\xc3\xb2fit._NEWLINE_T\xc3\xa9 les fulles imparipinnades, compostes i oposades, amb el limbe ovad, l\'\xc3\xa0pex obt\xc3\xbas i la base cordada. S\'insereixen de manera peciolada i s\xc3\xb3n una mica dentades._NEWLINE_La rel \xc3\xa9s fasciculada, caul\xc3\xb2gena i de color blanc. La tija \xc3\xa9s monop\xc3\xb2dica i amb circells. _NEWLINE_\xc3\x89s una planta glabra, que vol dir que no t\xc3\xa9 pilositat._NEWLINE_No t\xc3\xa9 repartici\xc3\xb3 de sexes. Les seves flors s\xc3\xb3n blanques i verdes, i hermafrodites amb infloresc\xc3\xa8ncia racemosa en ra\xc3\xafm. T\xc3\xa9 el calze verd amb flors de 4 p\xc3\xa8tals lliures i 4 s\xc3\xa8pals tamb\xc3\xa9 lliures. _NEWLINE_L\'androceu \xc3\xa9s ovadelfs amb 6 estams, amb 2 d\'ells molt curts. El gineceu t\xc3\xa9 flor perigina i un ovari s\xc3\xbaper de color porpra o verd._NEWLINE_Fan fruits en s\xc3\xadliqua. En el seu interior cont\xc3\xa9 dues fileres de llavors rogenques. _NEWLINE_Floreix de gener a novembre.\n_START_SECTION_\nEcologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa planta silvestre creix en abund\xc3\xa0ncia a la majoria dels rierols, torrents, corrents frescos poc profunds, aig\xc3\xbces someres m\xc3\xb2bils (que contenen quantitats elevades de residus org\xc3\xa0nics, on formen una capa espessa cobrint la superf\xc3\xadcie de l\'aigua), com fonts, cursos d\'aigua poc profunds, llacunes, etc., que suporten llargues sequeres del s\xc3\xb2l, per tant \xc3\xa9s una planta caracter\xc3\xadstica d\'ambients aqu\xc3\xa0tics, amb calor moderada. Tamb\xc3\xa9 en trobem a la vora de basses d\'aig\xc3\xbces riques, del nivell del mar fins a 1600 m d\'altitud. Creix a plena llum, encara que suporta l\'ombra. Necessita s\xc3\xb2ls entollats rics en bases (concretament, a un pH entre 5,5 i 8). \xc3\x89s indicadora d\'alcalinitat. Tamb\xc3\xa9 en trobam en s\xc3\xb2ls moderadament pobres o lleugerament rics en nitrogen; i no est\xc3\xa0 present en s\xc3\xb2ls molt fertilitzats.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una planta amb fulles i tiges comestibles tendres i delicades. Es considera molt saludable i digestiva, alta en vitamina A i C ferro i calci. Una vegada la planta ha florit, les fulles tenen un gust m\xc3\xa9s picant. Antigament el seu consum es limitava a les zones rurals i era usada com a substitut de l\'enciam. Durant un temps va caure en des\xc3\xbas a causa de ser m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de conservar. _NEWLINE_En ambient c\xc3\xa0lid i sec les fulles es marceixen r\xc3\xa0pidament, esdevenint in\xc3\xbatils per a la comercialitzaci\xc3\xb3. Normalment al mercat el creixen es troba en bosses de cel\xc2\xb7lofana._NEWLINE_El creixen s\'utilitza principalment en la preparaci\xc3\xb3 d\'amanides i afegir unes fulles de creixen a una amanida verda convencional va molt b\xc3\xa9 per contrarestar el gust una mica ins\xc3\xadpid de l\'enciam comercial. El creixen cuinat tamb\xc3\xa9 es pot fer servir per cremes o sopes. Les fulles tendres serveixen per decorar plats o com a guarnici\xc3\xb3 de carns fredes i peixos. El seu gust recorda al de la mostassa, tot i que \xc3\xa9s un xic m\xc3\xa9s suau i dol\xc3\xa7. Les llavors s\'utilitzen per elaborar mostassa. Com que \xc3\xa9s una planta aqu\xc3\xa0tica cal tenir sempre la precauci\xc3\xb3 de rentar molt b\xc3\xa9 les fulles abans d\'utilitzar-les. Les plantes aqu\xc3\xa0tiques m\xc3\xa9s consumides en amanides a Andorra s\xc3\xb3n els enciams de font.\n_START_SECTION_\nPart utilitzada (droga)\n_START_PARAGRAPH_\nTija, fulles i suc.\n_START_SECTION_\nUsos medicinals\n_START_PARAGRAPH_\nAlivia la bronquitis i certes afeccions cut\xc3\xa0nies. \xc3\x89s molt recomanat en els casos de malalties de la pell (acn\xc3\xa9, canyella, etc.). Tamb\xc3\xa9 s\'utilitza per treure les taques de la cara i per la tinya (crostes en el cuir cabellut). \xc3\x89s una planta considerada com a netejadora (depura la sang) a causa del seu alt contingut en vitamina C. Les fulles s\xc3\xb3n antiescorb\xc3\xbatiques, depuratives, di\xc3\xbcr\xc3\xa8tiques, expectorants, purgants, hipogluc\xc3\xa8miques, odont\xc3\xa0lgiques, estimulants i estom\xc3\xa0tiques. El suc fresc s\'utilitza de forma interna i externa per a tractar pit, ronyons, irritacions cr\xc3\xb2niques i inflamacions. En general, doncs, s\'utilitza tant externament com internament i va b\xc3\xa9 per la tos, la bronquitis, el refredat, la diabetis, l\'obesitat i pel fetge. Tamb\xc3\xa9 lluita en contra de la calv\xc3\xadcie, de les \xc3\xbalceres de la boca, la gingivitis i les fulles ajuden a cicatritzar les ferides.\n_START_SECTION_\nAccions farmacol\xc3\xb2giques / propietats\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 propietats altament depuratives (purifica la sang). A m\xc3\xa9s, \xc3\xa9s considerat un gran di\xc3\xbcr\xc3\xa8tic (augmenta la secreci\xc3\xb3 i excreci\xc3\xb3 de l\'orina) en conjunt amb el julivert. Tanmateix, la seva principal qualitat curativa es basa en el seu poder expectorant en els casos de constipats pulmonars cr\xc3\xb2nics i dels bronquis. Per a l\'aparell respiratori t\xc3\xa9 propietats antivirals, antibronqu\xc3\xadtiques, expectorants, febr\xc3\xadfugues i t\xc3\xb2niques. En el metabolisme t\xc3\xa9 capacitat diur\xc3\xa8tica, antiartr\xc3\xadtica i depurativa. Cont\xc3\xa9 principis estimulants de la fam. Tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 propietats abortives per la seva acci\xc3\xb3 sobre la matriu.\n_START_SECTION_\nToxicitat\n_START_PARAGRAPH_\nPoden estar contaminades de Fasciola hep\xc3\xa0tica (endopar\xc3\xa0sit) i causar distomatosis hep\xc3\xa0tica (una malaltia que afecta el fetge). S\'ha de vigilar si l\'aigua on es troba est\xc3\xa0 neta per a evitar intoxicacions. Pot agreujar problemes g\xc3\xa0strics en persones que ja en pateixin, com tamb\xc3\xa9 problemes de ronyons o ves\xc3\xadcula a malalts. Un \xc3\xbas excessiu pot causar mal d\'est\xc3\xb3mac o provocar una irritaci\xc3\xb3 de la bufeta urin\xc3\xa0ria i dels ronyons o les dues coses alhora.\n_START_SECTION_\nConreu\n_START_PARAGRAPH_\nForen cultivats per primera vegada a Fran\xc3\xa7a en el segle XIV, i \xc3\xa9s en aquest mateix pa\xc3\xads on actualment en tenen un gran estima. A partir del segle XIX es va introduir el seu cultiu en molts horts i el seu \xc3\xbas com a planta cultivada ha anat augmentant a poc a poc._NEWLINE_En estat silvestre nom\xc3\xa9s es troba en aig\xc3\xbces netes en grups anomenats "creixenars". Creix r\xc3\xa0pidament i es cull abans que floreixi per a tenir fulles tendres. Sota conreu necessita tamb\xc3\xa9 un corrent d\'aigua, sovint es fa en condicions d\'hidroponia. Les fulles no poden ser conservades gaire temps._NEWLINE_El s\xc3\xb2l ha de tenir, almenys, 8\xc2\xa0cm de fang sorrenc, ric en humus. Es planten els esqueixos d\'uns 10-20\xc2\xa0cm de llarg, enfilades, a 10\xc2\xa0cm unes de les altres. Si es vol plantar llavors, se sembren en testos que s\'han de mantenir humits. Quan les noves plantes tenen algunes fulles es posen en aigua, tenint cura de qu\xc3\xa8 les fulles finals sobresurtin de la superf\xc3\xadcie de l\'aigua. A l\'hivern han d\'estar coberts d\'aigua, la qual cosa s\'aconsegueix posant alguns maons sobre les tiges. L\'\xc3\xa8poca ideal de recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 \xc3\xa9s als mesos d\'hivern, des de l\'octubre fins a l\'abril, encara que es pot recollir en qualsevol \xc3\xa8poca de l\'any, sempre que la planta estigui fresca i sense florir. Es tallen les tiges, aproximadament de 8 cm, i es lliguen en petits grapats. Aquests grapats, ben rentats, es posen en aigua per conservar-se frescos fins al seu consum._NEWLINE_Floreix una mica abans del mes d\'abril, i s\'ha de collir abans que floreixi i creixi molt per sobre de l\'aigua, ja que com m\xc3\xa9s jove i tendra sigui la planta major valor culinari tindr\xc3\xa0. A partir del mes de gener es poden collir els brots que trenquen la superf\xc3\xadcie de l\'aigua. \xc3\x89s convenient collir la planta el mateix dia que s\'ha de consumir i no s\'ha de deixar a l\'aire lliure, perqu\xc3\xa8 es panseix r\xc3\xa0pidament. \xc3\x89s molt important con\xc3\xa8ixer b\xc3\xa9 el rierol on creix, perqu\xc3\xa8 existeixen molts corrents d\'aig\xc3\xbces contaminades.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria i creences populars\n_START_PARAGRAPH_\nEscrits antics revelen que des de l\'\xc3\xa8poca antiga, els homes han reconegut les propietats aliment\xc3\xa0ries i farmac\xc3\xa8utiques del creixen. A m\xc3\xa9s, li atribu\xc3\xafen virtuts m\xc3\xa0giques i l\'utilitzaven per a la preparaci\xc3\xb3 de filtres (beuratges m\xc3\xa0gics que se suposava que inspiraven l\'amor). _NEWLINE_Xenofont explica que quan els joves perses anaven de cacera, se satisfeien amb aigua i pa condimentat amb cr\xc3\xa9ixens. _NEWLINE_Diosc\xc3\xb2rides Pedaci, a la seva obra De materia medica(segle I), li va trobar virtuts afrodis\xc3\xadaques. A l\'edat mitjana, es pensava que es podia utilitzar com ant\xc3\xaddot dels esmentats filtres.'