b"\n_START_ARTICLE_\nJoan Ro\xc3\xads de Corella\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill major d'un noble cavaller (Ausi\xc3\xa0s Ro\xc3\xads de Corella), estava emparentat de lluny amb el comte de Cocentaina i tingu\xc3\xa9 una \xc3\xadntima relaci\xc3\xb3 amb el poeta Ausi\xc3\xa0s March, trenta anys m\xc3\xa9s gran que no pas Joan Ro\xc3\xads. Aix\xc3\xad, el 1443, fou un dels testimonis en el contracte matrimonial entre el poeta i la seva segona muller (Joana Escorna). De la mare, sabem que es deia Aldon\xc3\xa7a Cabrera, filla d'en Joan de Cabrera i d'Alamanda. El matrimoni tingu\xc3\xa9 quatre fills: Joan, Manuel, que es f\xc3\xa9u frare, Llu\xc3\xads i Dalfina._NEWLINE_Ro\xc3\xads de Corella era el fill primog\xc3\xa8nit d'una fam\xc3\xadlia de la noblesa i havia de dedicar-se, per tant, a la carrera militar (cas d'Ausi\xc3\xa0s March) o a la diplom\xc3\xa0cia. No podia ser ni advocat ni metge, professions reservades a l'estament burg\xc3\xa8s. I encara menys indicat era entrar en la carrera eclesi\xc3\xa0stica. Segons els estudiosos, sembla que Ro\xc3\xads de Corella trenc\xc3\xa0 tota aquesta r\xc3\xadgida distribuci\xc3\xb3, ja que no fou militar, i per contra, cap a la maduresa ingress\xc3\xa0 en l'estament eclesi\xc3\xa0stic. Aquesta dada \xc3\xa9s interessant de tenir en compte per a despr\xc3\xa9s poder entendre alguns aspectes b\xc3\xa0sics de la seva obra. Per una s\xc3\xa8rie de documents notarials i testamentaris, datats entre 1468 i 1471, sabem que almenys als 35 anys, Joan Ro\xc3\xads de Corella ja era mestre en teologia: el reverend e magn\xc3\xadfic Moss\xc3\xa8n Joan de Corella, cavaller e mestre en sancta Teologia. La qual cosa, tal com remarca Mart\xc3\xad de Riquer no volia dir que ja fos sacerdot, car sembla que la intitulaci\xc3\xb3 de reverend i de mestre en teologia no suposaven haver estat ordenat in sacris. _NEWLINE_De molt jove, pels volts de la vintena d'anys, entre 1453 i 1456, s'inici\xc3\xa0 en l'exercici de l'escriptura. Una mostra interessant d'aquesta pr\xc3\xa0ctica seria, entre d'altres, el debat epistolar amb el pr\xc3\xadncep Carles de Viana, qui elogiava la destresa del jove Ro\xc3\xads en les arts amat\xc3\xb2ries i liter\xc3\xa0ries._NEWLINE_La seva vida sentimental fou molt intensa, ja que a partir de les nombroses aventures amoroses an\xc3\xb2nimes a qu\xc3\xa8 fa refer\xc3\xa8ncia al llarg dels seus escrits, han pogut ser documentades diverses experi\xc3\xa8ncies. Aix\xc3\xad, les mantingudes amb Caldesa, dama no identificada per\xc3\xb2 que degu\xc3\xa9 ser un amor de joventut; les de Iolant Durleda, de qui s'han trobat cartes d'amor; les de Lionor de Flors, viuda de Vallterra i, finalment, les hagudes amb Isabel Martines de Vera. Amb aquesta \xc3\xbaltima dama, de qui no sabem res referit al seu estat, les relacions hagueren d'iniciar-se almenys a partir de 1473, ja que l'any seg\xc3\xbcent els nasqu\xc3\xa9 un fill. En aquella data, Ro\xc3\xads de Corella ja devia haver entrat en els ordes sacerdotals, \xc3\xbanic motiu que possiblement l'imped\xc3\xad d'esposar la dama. Aquesta hip\xc3\xb2tesi \xc3\xa9s ratificada pel proc\xc3\xa9s seguit per tal d'atorgar testament. El 30 d'agost de 1478, moss\xc3\xa8n Joan Ro\xc3\xads de Corella f\xc3\xa9u testament a favor de la seva germana Dalfina. Entre els objectes que hi havia, hi era la biblioteca de l'escriptor. Un total de 780 volums foren donats a la seva mort als frares del convent de Sant Francesc de Val\xc3\xa8ncia. Tanmateix, un cop mort el poeta, els hereus reals foren els fills haguts amb Isabel Martines de Vera. Quatre dies despr\xc3\xa9s de la defunci\xc3\xb3, Dalfina f\xc3\xa9u donaci\xc3\xb3 volunt\xc3\xa0ria de l'her\xc3\xa8ncia a Joan Ro\xc3\xads de Corella, donzell, i Estefania Ro\xc3\xads de Corella, donzella. La qual cosa ens ratifica que, pels voltants de 1473, devers els quaranta anys, l'escriptor ja havia estat ordenat sacerdot i no podia testar ni a favor de l'amistan\xc3\xa7ada ni dels fills naturals._NEWLINE_En morir Ro\xc3\xads de Corella tenia una cambra a la seva disposici\xc3\xb3 al convent de Sant Francesc, prova de la seva creixent religiositat a mesura que s'an\xc3\xa0 fent vell. Efecte tot plegat del penediment que degu\xc3\xa9 sentir de la passada vida mundana. _NEWLINE_Aquesta vida tan agitada ens fa entendre que la dedicaci\xc3\xb3 religiosa no va ser producte de cap mena de vocaci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 un refugi per tal d'evitar les activitats pol\xc3\xadtiques i militars. Mantingu\xc3\xa9 relacions liter\xc3\xa0ries amb els escriptors de l'aristocr\xc3\xa0cia valenciana de la segona meitat del segle XV, amb Bernat Fenollar i amb el pr\xc3\xadncep Carles de Viana._NEWLINE_La seva obra \xe2\x80\x93escrita en vers i en prosa, i de tem\xc3\xa0tica tant religiosa com profana\xe2\x80\x93 va ser molt divulgada per la Val\xc3\xa8ncia d'aleshores, coneguda en tert\xc3\xbalies liter\xc3\xa0ries i imitada per altres autors. Els manlleus de Corella que hi ha per tot el Tirant lo Blanc ho demostren: Joanot Martorell sabia de mem\xc3\xb2ria algunes de les seves obres.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc3\xads de Corella \xc3\xa9s considerat el m\xc3\xa0xim representant de l'humanisme renaixentista als Pa\xc3\xafsos Catalans i fou l'\xc3\xbaltim escriptor important de renom fins a la Renaixen\xc3\xa7a._NEWLINE_L'amor es convertir\xc3\xa0 en el centre tem\xc3\xa0tic de tota la seva producci\xc3\xb3: escriu per alleugerir els sofriments que li provoquen unes agitades relacions amoroses. Per aix\xc3\xb2, els elements autobiogr\xc3\xa0fics i sentimentals s\xc3\xb3n les caracter\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s importants de la seva obra liter\xc3\xa0ria, juntament amb el desenvolupament d'unes noves formes d'expressi\xc3\xb3 completament innovadores en la nostra literatura i, fins i tot, a nivell europeu. Va escriure tant en prosa com en vers i va aplicar t\xc3\xa8cniques d'un g\xc3\xa8nere a l'altre, d'aquesta manera trobem narracions curtes i poemes inserits en algunes narracions._NEWLINE_En Corella \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 el m\xc3\xa0xim exponent de la valenciana prosa: la prosa corelliana segueix el model aristocratitzant dels escriptors del segle XV, amb el predomini d'expressions ampul\xc2\xb7loses i ret\xc3\xb2riques. Prosa artificiosa per\xc3\xb2 harm\xc3\xb2nica i elegant que connecta amb l'esperit humanista de finals del segle XV. Una altra caracter\xc3\xadstica de la seva prosa, anomenada prosa d'art o prosa artitzada, \xc3\xa9s l'\xc3\xbas de met\xc3\xa0fores i descripcions escenogr\xc3\xa0fiques, producte dels ambients renaixentistes en qu\xc3\xa8 vivia._NEWLINE_En la poesia segueix utilitzant el tradicional decas\xc3\xadl\xc2\xb7lab amb lleus variacions, per\xc3\xb2 Corella aconsegueix en els versos un ritme m\xc3\xa9s \xc3\xa0gil i suau que els anteriors poetes medievals; d'aquesta manera, s'acosta a la poesia italiana._NEWLINE_La seva obra en vers es caracteritza per parlar de l'amor des d'una perspectiva desenganyada i trista. Tamb\xc3\xa9 va escriure poesia religiosa._NEWLINE_Ro\xc3\xads de Corella fou un gran coneixedor de la literatura cl\xc3\xa0ssica i enlla\xc3\xa7\xc3\xa0 amb Bernat Metge amb la voluntat human\xc3\xadstica de reconstruir damunt de la llengua catalana el prestigi literari del llat\xc3\xad cl\xc3\xa0ssic. Aquestos objectius no es van aconseguir perqu\xc3\xa8 en arribar el Renaixement, la literatura catalana culta inicia la seva davallada. L'autor cl\xc3\xa0ssic que m\xc3\xa9s s'ajustava a la seva personalitat enamoradissa fou Ovidi, i d'aquest prengu\xc3\xa9 la tem\xc3\xa0tica argumental i el dramatisme sentimental de les seues narracions. Pel que fa als cl\xc3\xa0ssics m\xc3\xa9s contemporanis, cal destacar, sobretot, Boccaccio, de qui imitar\xc3\xa0 les t\xc3\xa8cniques de la narrativa sentimental._NEWLINE_L'obra de Ro\xc3\xads de Corella no va aconseguir la fama i el prestigi d'altres autors valencians del segle XV perqu\xc3\xa8 ell va escriure per a l'aristocr\xc3\xa0cia i aquesta va comen\xc3\xa7ar a donar l'esquena al catal\xc3\xa0 i es decant\xc3\xa0 pel prestigi de la literatura castellana, sobretot, a partir de la guerra de les Germanies (1520-1522),\n_START_SECTION_\nObra. La modernitat\n_START_PARAGRAPH_\nL'obra liter\xc3\xa0ria de Ro\xc3\xads de Corella, per la diversitat dels temes i les t\xc3\xa8cniques emprades en escriure-la, exemplifica com cap altra els canvis profunds que es produ\xc3\xafren en les nostres lletres de finals del segle XV. Joan Llu\xc3\xads Marfany (Barcelona, 1943), ha qualificat la seva poesia com un cam\xc3\xad sense dem\xc3\xa0. I aix\xc3\xad fou, fent-ho extensible tamb\xc3\xa9 a la prosa. Autor de formaci\xc3\xb3 i tem\xc3\xa0tica fonamentalment medieval, fou el brillant ep\xc3\xadgon d'un llarg per\xc3\xadode de normalitat liter\xc3\xa0ria, que podia haver estat el punt d'arrencada de la modernitat del barroc valenci\xc3\xa0. Per\xc3\xb2 les circumst\xc3\xa0ncies hist\xc3\xb2rico-culturals no el permeteren._NEWLINE_L'aristocr\xc3\xa0cia, classe a la qual pertanyia Corella i d'on procedien la major part d'escriptors de l'\xc3\xa8poca, era la que havia d'haver potenciat la pres\xc3\xa8ncia de l'obra corelliana en les lletres del XVI partint, sobretot, de la gran popularitat que assol\xc3\xad en vida i dels nous camins estil\xc3\xadstics i t\xc3\xa8cnics que oferia. Tanmateix, despr\xc3\xa9s de la guerra de les Germanies (1520-1522), l'agombolament d'aristocr\xc3\xa0cies al voltant de Germana de Foix, inici\xc3\xa0 un proc\xc3\xa9s d'intens\xc3\xadssima castellanitzaci\xc3\xb3 de les lletres valencianes a Valenci\xc3\xa0._NEWLINE_\xc3\x89s cert que l'obra de Corella influ\xc3\xad significativament alguns autors valencians que s'expressaven en castell\xc3\xa0 (Gaspar Gil Polo), per\xc3\xb2 la traducci\xc3\xb3 genu\xc3\xafna s'havia trencat i Corella i la seva obra caigueren en l'oblit m\xc3\xa9s absolut o en una mala valoraci\xc3\xb3 per part d'alguns erudits il\xc2\xb7lustrats, fins pr\xc3\xa0cticament els nostres dies. I encara, recentment, Jordi Carbonell ha pogut afirmar: \xc3\xa9s el menys conegut i el menys estudiat dels cl\xc3\xa0ssics de la literatura valenciana. _NEWLINE_S'ha designat Corella com el nostre \xc3\xbaltim gran escriptor medieval. Seguint l'\xc3\xbas d'aquests t\xc3\xb2pics, tamb\xc3\xa9 podr\xc3\xadem dir que \xc3\xa9s en alguns aspectes el primer escriptor no medieval. Fou un dels m\xc3\xa0xims conreadors del que a finals del XV s'anomenava valenciana prosa. En definitiva, el terme no volia dir altra cosa que una manera d'escriure el catal\xc3\xa0 afectada, culta, ampul\xc2\xb7losa i retoritzant, tend\xc3\xa8ncia aquesta que tot just iniciada podia haver-nos acondu\xc3\xaft, en circumst\xc3\xa0ncies normals, envers una plenitud barroca amb les m\xc3\xadnimes influ\xc3\xa8ncies castellanes._NEWLINE_En el pla estrictament tem\xc3\xa0tic, Corella f\xc3\xa9u \xc3\xbas com a mat\xc3\xa8ria liter\xc3\xa0ria de nombrosos elements autobiogr\xc3\xa0fics, sentimentals i referits a l'entorn social. D'altra banda, trobem que aplica als seus personatges una incipient t\xc3\xa8cnica d'an\xc3\xa0lisi psicol\xc3\xb2gica, basada, sobretot, en l'expressi\xc3\xb3 dels seus sentiments (amor, alegria, tristesa, solitud, angoixa...). I \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 en aquest nivell on se serv\xc3\xad dels elements de la naturalesa com a contrapunts dels diversos estats d'\xc3\xa0nim._NEWLINE_\xc3\x89s remarcable, sobretot a la Trag\xc3\xa8dia de Caldesa i l'Oraci\xc3\xb3 per citar nom\xc3\xa9s dos exemples, l'inter\xc3\xa8s que sent\xc3\xad Corella per ambientar les seves obres d'acord amb els gustos teatralitzants del Renaixement. Les accions se situen en el marc d'unes acurades escenografies i s\xc3\xb3n narrades amb una llengua feta d'imatges po\xc3\xa8tiques de gran plasticitat, les quals fan pensar m\xc3\xa9s d'una vegada en un esb\xc3\xb3s de pintura. Malgrat el que podria fer pensar aquesta tend\xc3\xa8ncia al to grandiloq\xc3\xbcent, aquest sempre \xc3\xa9s intimista, delicat, la qual cosa en aquells moments significava una important innovaci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria._NEWLINE_Corella tamb\xc3\xa9 fou un innovador en el camp estricte de la poesia. Tot i seguir la tradici\xc3\xb3 ausiasmarquiana del decas\xc3\xadl\xc2\xb7lab, l'acost\xc3\xa0, amb el canvi accentual de la quarta a la sisena o b\xc3\xa9, a la quarta i vuitena s\xc3\xadl\xc2\xb7labes, vers la nova musicalitat de la l\xc3\xadrica italiana. Conre\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 el virolai i se serv\xc3\xad de forma esparsa del vers d'arte mayor de tradici\xc3\xb3 castellana. Malgrat aquests trets prou definidors, per Corella no existia una difer\xc3\xa8ncia absoluta de g\xc3\xa8neres. Sovint, en les proses curtes hi aplicava determinades t\xc3\xa8cniques de la poesia l\xc3\xadrica, bo i intercalant-hi, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s reeixits fragments en vers de la seva producci\xc3\xb3._NEWLINE_En definitiva, l'actitud humana i l'obra de Corella, tal com remarca Carbonell, s\xc3\xb3n l'encarnaci\xc3\xb3 de la crisi de l'esperit cavalleresc. Les lluites guerreres han estat substitu\xc3\xafdes per les amoroses amb actituds molt m\xc3\xa9s properes a l'humanisme. L'amor per\xc3\xb2, ja no respon als usuals i gastats t\xc3\xb2pics de l'amor cort\xc3\xa8s trobadoresc. Els esquemes han estat capgirats i, amb ells, en gran part, els sistemes de valors. Aix\xc3\xad, Corella \xc3\xa9s lluny del misog\xc3\xadnia medievalitzant. Les dones prenen un paper destacat en la ficci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria. Potser en part, aquesta innovaci\xc3\xb3 fou deguda al fet que el nucli m\xc3\xa9s important de seguidors de la seva obra fos femen\xc3\xad. Recordem els versos de Jaume Gassull: Diga-us-ho ella,/ que del senyor Moss\xc3\xa8n Corella / lig lo m\xc3\xa9s dies / totes les sues poesies. _NEWLINE_En la idealitat narrativa la dona \xc3\xa9s tractada amb mentalitat moderna. A part de ser les protagonistes de les hist\xc3\xb2ries, en narren els fets. Ara b\xc3\xa9, quan Corella passa a descriure experi\xc3\xa8ncies personals en el camp de les relacions amoroses, sura la realitat mis\xc3\xb2gina medieval, tot i que amb una variada gamma de trets innovadors i personals. Aix\xc3\xad, quan ha d'afrontar l'engany de l'amada, ho fa prenent una actitud d'una profunda sinceritat, quedant com a cornut i havent d'acceptar el triomf de la dama. Una actitud tan te\xc3\xb2rica com es vulgui, per\xc3\xb2 que prefigurava una modernitat liter\xc3\xa0ria definida pel mateix poeta al final de la Trag\xc3\xa8dia de Caldesa, com quan exclama: Acceptant la ploma que sovint greus mals descansa. Aix\xc3\xad doncs, per Corella, la literatura a part de l'art, transmissora d'idees, eina moralitzadora...era, sobretot, una via de desfogament, tal com l'entengueren molts anys despr\xc3\xa9s -segons Joan Fuster- els rom\xc3\xa0ntics._NEWLINE_Tot el conjunt d'aportacions personals de Corella a la nostra literatura, vistes amb una suficient perspectiva hist\xc3\xb2rica, les trobem ben allunyades de les modes en voga de l'\xc3\xa8poca, bo i prefigurant un cas excepcionalment singular en la literatura europea de finals del segle XV. (3)\n_START_SECTION_\nObra profana\n_START_PARAGRAPH_\nCompr\xc3\xa8n obres escrites tant en prosa com en vers, marcades quasi sempre per una tem\xc3\xa0tica amorosa._NEWLINE_Cal destacar la Trag\xc3\xa8dia de Caldesa. Es tracta d'una novel\xc2\xb7la molt breu, escrita als voltants de 1458, que narra la infidelitat d'una donzella, amant de Corella, de nom Caldesa. L'acci\xc3\xb3 s'esdev\xc3\xa9 a la cambra de la donzella on l'autor est\xc3\xa0 esperant-la, i observa desesperadament des d'una finestra com Caldesa festeja amb un jove de m\xc3\xa9s baixa condici\xc3\xb3 social. Una vegada ella ha acabat, es presenta davant el poeta com si res no haguera passat. La resposta de Corella concorda amb el t\xc3\xadtol gen\xc3\xa8ric de la trag\xc3\xa8dia amb un discurs on expressa pat\xc3\xa8ticament la sensaci\xc3\xb3 d'engany i decepci\xc3\xb3. En l'obra s'insereixen uns perfectes versos per completar hiperb\xc3\xb2licament els sentiments del poeta envers el desenlla\xc3\xa7 amb Caldesa. La reacci\xc3\xb3 de Corella en aquesta hist\xc3\xb2ria justifica l'honestedat i la sinceritat d'un autor modern completament allunyat de l'amor cort\xc3\xa9s medieval._NEWLINE_El Parlament en casa de Berenguer Mercader \xc3\xa9s una obra original on descriu una vetllada liter\xc3\xa0ria entre personatges reals de la ciutat de Val\xc3\xa8ncia, els quals han de contar una hist\xc3\xb2ria amorosa de la mitologia cl\xc3\xa0ssica, la majoria tretes de la Metamorfosi d'Ovidi. L'obra presenta moltes similituds quant a l'estructura amb el Decamer\xc3\xb3 de Boccaccio.\n_START_SECTION_\nObra religiosa\n_START_PARAGRAPH_\nLes obres religioses foren escrites durant la seva maduresa; tamb\xc3\xa9 hi alterna la poesia amb la prosa. La prosa religiosa, igual que la poesia, s\xc3\xb3n escrites amb les mateixes t\xc3\xa8cniques que en la literatura profana._NEWLINE_Aquestos poemes s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 una prova de la falta de vocaci\xc3\xb3 religiosa de l'autor, ja que, igual que en altres poemes religiosos, s'observa un to desapassionat i distant._NEWLINE_La vida gloriosa de santa Anna es tracta d'una amplificada i dilatada biografia de la mare de la Verge Maria. Apareix el tema del matrimoni que durant molts anys no t\xc3\xa9 descend\xc3\xa8ncia. Quant a l'estil, cal assenyalar que aquesta obra no presenta el caracter\xc3\xadstic estil pomp\xc3\xb3s i ret\xc3\xb2ricament complicat propi de Corella, probablement perqu\xc3\xa8 anava adre\xc3\xa7at a una dona inculta que havia d'entendre el text._NEWLINE_A Hist\xc3\xb2ria de la gloriosa santa Magdalena narra la hist\xc3\xb2ria de santa Magdalena, bevent de fonts b\xc3\xadbliques, i despr\xc3\xa9s acull les divulgades llegendes de penit\xc3\xa8ncia de l'antiga pecadora. Aquesta \xc3\xa9s una narraci\xc3\xb3 de tema i esperit completament medievals, per\xc3\xb2 relatada amb un estil renaixentista i recaragolat sint\xc3\xa0cticament i ret\xc3\xb2ricament._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria de Josef, fill del gran patriarca Jacob degu\xc3\xa9 ser creada quan Corella ja tenia el t\xc3\xadtol de mestre en Teologia. Es tracta d'una gran amplificaci\xc3\xb3 dels cap\xc3\xadtols del G\xc3\xa8nesi, que narren els fets de Josep._NEWLINE_El cartoix\xc3\xa0, que es tracta d'una traducci\xc3\xb3 de la Vita Christi, va ser escrit pel cartoix\xc3\xa0 Ludolf de Sax\xc3\xb2nia, datat entre 1348 i 1377. La traducci\xc3\xb3 corelliana va apar\xc3\xa8ixer impresa en quatre lliuraments i reisqu\xc3\xa9 fabulosament: despert\xc3\xa0 fins i tot l'inter\xc3\xa8s del rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic._NEWLINE_El Psalteri es tracta d'una traducci\xc3\xb3 de salms sobre el text de la Vulgata, amb cultismes procedents del llat\xc3\xad._NEWLINE_Poesies marianes es tracta de l'\xc3\xbanica obra religiosa en vers creada per Corella. Dintre d'aquest grup cal esmentar la Vida de la sacrat\xc3\xadssima verge Maria amb rimes._NEWLINE_La Vesi\xc3\xb3 \xc3\xa9s un escrit que t\xc3\xa9 tres prop\xc3\xb2sits: raonar teol\xc3\xb2gicament la puresa de la concepci\xc3\xb3 de Maria, descriure un nou retaule de la capella de Nostra Senyora de Gr\xc3\xa0cia (que es venerava a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Agust\xc3\xad de Val\xc3\xa8ncia), i lloar moss\xc3\xa8n Fernando D\xc3\xade\xc3\xa7.\n_START_SECTION_\nObra mitol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s en les proses mitol\xc3\xb2giques on Corella es llueix com a escriptor i on la mostra liter\xc3\xa0ria est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s marcada per l'estil. Pret\xc3\xa9n acostar-se als m\xc3\xa9s t\xc3\xadpics termes de l'antiguitat cl\xc3\xa0ssica per tal de reflectir estats passionals. La narraci\xc3\xb3 mitol\xc3\xb2gica permet tota mena de filigranes ret\xc3\xb2riques i d'exhibicions de mestratge en l'elegant ordenaci\xc3\xb3 i cad\xc3\xa8ncia dels mots. En aquestes obres Ovidi exerc\xc3\xad una gran influ\xc3\xa8ncia sobre Corella._NEWLINE_Lamentacions de Mirra e Narciso e Tisbe \xc3\xa9s una trilogia que recull tres dissortats amors que Corella compara amb el seu propi frac\xc3\xa0s amor\xc3\xb3s. La primera part explica la hist\xc3\xb2ria de l'amor incestu\xc3\xb3s de Mirra pel seu pare, C\xc3\xadnaras. Est\xc3\xa0 narrada en primera persona i la trobem en forma de plany. La segona part \xc3\xa9s la lamentaci\xc3\xb3 de Narc\xc3\xads, causada pel seu propi enamorament en veure's reflectit a l'aigua clara. La tercera part se centra en el llarg parlament dels dos joves, Tisbe i P\xc3\xadram, per trobar-se fora de les seves cases respectives._NEWLINE_En Hist\xc3\xb2ria de Biblis, qui s'enamor\xc3\xa0 de Cauno, germ\xc3\xa0 seu, Corella conserva la intenci\xc3\xb3 d'aquells versos, encara que actualitz\xc3\xa0 diferents detalls a la realitat quotidiana del s.XV._NEWLINE_El raonament de Telam\xc3\xb3 e de Ulixes en lo setge de Troia davant Agamen\xc3\xb3 apr\xc3\xa9s mort Aquil\xc2\xb7les sobre les sues armes. Els raonaments s\xc3\xb3n unes peces de tipus oratori, d'estil elevat i contundent, amb troballes en l'expressi\xc3\xb3 i un cert dramatisme._NEWLINE_A Plant dolor\xc3\xb3s de la reina H\xc3\xa8cuba, raonant la mort de Pr\xc3\xadam e de Policena e d'Astianacres Corella col\xc2\xb7loca en boca de la reina H\xc3\xa8cuba la descripci\xc3\xb3 de la fi de Troia._NEWLINE_Tota l'obra d'Hist\xc3\xb2ria de Jason e Medea \xc3\xa9s posada en llavis de Medea, que explica la ingratitud de Jason per donar exemple a les dones._NEWLINE_La Hist\xc3\xb2ria de Le\xc3\xa0nder i Hero \xc3\xa9s escrita en prosa amb la particularitat que intercala versos estramps.\n_START_SECTION_\nProsa\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de tot un corrent human\xc3\xadstic que arrenca de Bernat Metge, el principal inter\xc3\xa8s del qual era la moralitzaci\xc3\xb3 i l'ensenyament amb importants dosis del pensament medievalitzant, sorgeix la figura de Ro\xc3\xads de Corella, qui influ\xc3\xaft pels nous aires italianitzants volgu\xc3\xa9 fer en certs aspectes de l'Humanisme una assimilaci\xc3\xb3 purament liter\xc3\xa0ria, est\xc3\xa8tica. En aquest sentit, l'Ovidi de l'Ars amandi, de les Heroides i de les Metamorfosis en foren la font cl\xc3\xa0ssica m\xc3\xa9s destacada. De la influ\xc3\xa8ncia dels humanistes del quatre-cents itali\xc3\xa0, cal destacar-ne Boccaccio, de qui prengu\xc3\xa9 l'exemple del per\xc3\xadode ciceroni\xc3\xa0 i les t\xc3\xa8cniques de la narraci\xc3\xb3 sentimental, que en el cas corelli\xc3\xa0 estigueren tan impregnades del to autobiogr\xc3\xa0fic._NEWLINE_La prosa de Corella \xc3\xa9s original tem\xc3\xa0ticament en comtats casos. Aspecte aquest que tenia ben poca significaci\xc3\xb3 a l'\xc3\xa8poca. Solia elaborar les seves proses a partir de temes extrets dels cl\xc3\xa0ssics, fent-ne, aix\xc3\xb2 si, unes recreacions a vegades personal\xc3\xadssimes. (4)\n_START_SECTION_\nProsa autobiogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEn primer lloc cal referir-se a la Trag\xc3\xa8dia de Caldesa de contingut autobiogr\xc3\xa0fic. \xc3\x89s una pe\xc3\xa7a m\xc3\xa9s aviat curta per\xc3\xb2 la m\xc3\xa9s reeixida liter\xc3\xa0riament del conjunt. Per una refer\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica del text, sabem que fou escrita pels voltants de 1458. L'acci\xc3\xb3 se situa a la ciutat de Val\xc3\xa8ncia i narra com una donzella de molt temps desitjada per l'autor, tanca aquesta en una cambra mentre ella festeja amb un altre home de condici\xc3\xb3 vilana. L'autor ha de contemplar l'engany per una petita obertura amb la conseg\xc3\xbcent indignaci\xc3\xb3 i nerviosisme. Es descarrega emocionalment mitjan\xc3\xa7ant un poema, que es pot considerar dels millors de la producci\xc3\xb3 corelliana. La dama ha d'admetre la seva culpa amb una total submissi\xc3\xb3.(5)\n_START_SECTION_\nProsa epistolar\n_START_PARAGRAPH_\nCorella escriv\xc3\xad les mostres d'aquest g\xc3\xa8nere molt probablement entre 1456 i 1462. La primera i m\xc3\xa9s extensa \xc3\xa9s el Debat epistolar amb el pr\xc3\xadncep de Viana, escrit entre 1456 i 1458/61, que cont\xc3\xa9 elements tem\xc3\xa0tics que el relacionen amb la Trag\xc3\xa8dia de Caldesa. El tema del debat \xc3\xa9s el d'haver de triar entre dues dames, una que estima i no \xc3\xa9s corresposta i, l'altra que \xc3\xa9s desitjada per\xc3\xb2 que en canvi no estima._NEWLINE_Lletres d'Aquiles e Policena (volum IV, p\xc3\xa0gs. 31 i 32), Lletres a Iolant Durleda i Lletra consolat\xc3\xb2ria poden, pel seu estil, ser datades vers 1458. Iolant Durleda, dama no identificada, podria, segons Riquer, ser la mateixa Isabel Martines de Vera. Li adre\xc3\xa7a dues breus lletres. En la primera li demana resposta per tal de concertar una entrevista; en la segona constata la joia de l'amant d'haver vist secretament l'amada. Totes dues es clouen amb versos, i s\xc3\xb3n els de segona: Jo desig \xc3\xa9sser vostre, e la sort mia / no ho vol que ho sia que insinuen la possibilitat que Corella ja fos eclesi\xc3\xa0stic._NEWLINE_A la Lletra consolat\xc3\xb2ria diu Corella: E per \xc3\xa7o germ\xc3\xa0 e senyor, he pres la ploma per respondre a vostra ben raonada lletra, refer\xc3\xa8ncia que podria fer pensar novament en el pr\xc3\xadncep de Viana. El tema tracta del consol per al germ\xc3\xa0 e senyor que ha sofert un conflicte amor\xc3\xb3s. Corella bescanta les dones que cerquen l'home que poden dominar i s'allunyen del qui les vol submises. _NEWLINE_De La lletra que Honestat escriu a les dones, datable vers el 1462, nom\xc3\xa9s ens n'ha pervingut el fragment final, sobre la mort d'una dona virtuosa. (6)\n_START_SECTION_\nProsa de circumst\xc3\xa0ncies\n_START_PARAGRAPH_\nEl Tri\xc3\xbcmfo de les dones \xc3\xa9s un llarg parlament de la Veritat, personatge al\xc2\xb7leg\xc3\xb2ric, en defensa del sexe femen\xc3\xad. Obra a contracorrent de la misog\xc3\xadnia de l'\xc3\xa8poca, fou escrita a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la pol\xc3\xa8mica suscitada pel Maldezir de mujeres de Pere Torroella. El t\xc3\xadtol sembla manllevat a consci\xc3\xa8ncia del Triunfo de las mujeres del castell\xc3\xa0 Juan Rodr\xc3\xadguez del Padr\xc3\xb3n. L'obra es clou amb 18 versos adre\xc3\xa7ats a la Verge._NEWLINE_Cal mencionar dos epitafis breus. Un en prosa, datable el 1482, dedicat a la Sepultura de moss\xc3\xa8n Franc\xc3\xad d'Aguilar. L'altre, en vers, dedicat al cavaller Perot de Penarroja. Tots dos cavallers valencians morts en la guerra de Granada. (7)"