b"\n_START_ARTICLE_\nCarta de professi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes cartes de professi\xc3\xb3 s\xc3\xb3n el document on les noves monges escrivien el ritu que seguirien en la seva cerim\xc3\xb2nia de Professi\xc3\xb3. S\xc3\xb3n importants en la mesura que donen informaci\xc3\xb3 diversa, tant de les comunitats religioses com del nivell d'alfabetitzaci\xc3\xb3 de les dones. A trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99elles se sap que els ritus de la professi\xc3\xb3 es conserven encara tal com van ser establerts els primers temps. A Catalunya, els primers monestirs de monges van ser el de Sant Pere de les Puel\xc2\xb7les de Barcelona, ja existent al 945, i el de Sant Daniel de Girona del 1017. Es mantenen els vots solemnes, la vida comunit\xc3\xa0ria i l\xe2\x80\x99obedi\xc3\xa8ncia, a m\xc3\xa9s de la petici\xc3\xb3 escrita i firmada per la monja mateix.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nTal com la Regla de San Benet esmenta, una setmana abans de professar, la novella a nov\xc3\xadcia podia comen\xc3\xa7ar a dibuixar i decorar la carta, sempre al recte, o b\xc3\xa9 demanar a una altra monja que la hi decor\xc3\xa9s. Passada aquesta setmana d\xe2\x80\x99exercicis, es procedia a la cerim\xc3\xb2nia, en qu\xc3\xa8 la monja realitzava els vots perpetus i presentava la seva carta de professi\xc3\xb3 davant l\xe2\x80\x99altar. Uns dies despr\xc3\xa9s, es realitzava la dilig\xc3\xa8ncia, que s\xe2\x80\x99escrivia al recte, i que signaven la priora i la superiora, a m\xc3\xa9s de la nova monja, en pres\xc3\xa8ncia de diversos testimonis. Aquestes cartes eren dipositades per sempre al monestir._NEWLINE_La majoria de les cartes de professi\xc3\xb3 que es conserven segueixen un ordre o estructura similar, tant a Catalunya com en grans monestirs d\xe2\x80\x99Espanya, com s\xc3\xb3n Santa Maria de las Huelgas o el Monestir de Bernardes d\xe2\x80\x99Alcal\xc3\xa1 de Henares, per exemple. Sempre s\xe2\x80\x99escriu una dilig\xc3\xa8ncia en la qual la nova monja deixa les seves dades personals com a testimoni de la professi\xc3\xb3: nom i cognoms de la monja, noms dels pares, lloc de naixement o de resid\xc3\xa8ncia i edat en el moment de professar. Aquests documents s\xc3\xb3n signats per la titular i queden ratificats a trav\xc3\xa9s de la signatura d\xe2\x80\x99altres monges, que solen ser l\xe2\x80\x99abadessa, la priora i una tercera monja, normalment d\xe2\x80\x99edat avan\xc3\xa7ada. La carta sol ser escrita per ella mateixa, tot i que en el cas que la monja sigui analfabeta, una altra germana realitza per ella l\xe2\x80\x99escrit; aquesta altra monja sol ser la deposit\xc3\xa0ria o la mestra de novelles.\n_START_SECTION_\nTipologia\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de l\xe2\x80\x99estructura formal, es troben diferents tipologies de cartes segons les seves caracter\xc3\xadstiques externes. La decoraci\xc3\xb3 sol ser mot rica. L\xe2\x80\x99escrit mai ocupa el total del full, normalment la caixa d\xe2\x80\x99escriptura ocupa nom\xc3\xa9s una part, ja que solen estar decorades amb motius vegetals o animals, geom\xc3\xa8trics, o b\xc3\xa9 motius religiosos o figuratius d\xe2\x80\x99\xc3\xa0ngels, sants o verges, arquitectures, etc. Tot i que te\xc3\xb2ricament la carta la decorava la mateixa monja o una altra germana de la comunitat, normalment ho acabava fent un dibuixant o miniaturista, almenys fins a l'aparici\xc3\xb3 i expansi\xc3\xb3 de la impremta, moment en qu\xc3\xa8 es crearen models o plantilles amb la decoraci\xc3\xb3 preparades i on nom\xc3\xa9s calia escriure la carta en si."