b'\n_START_ARTICLE_\nServents de Maria\n_START_SECTION_\nSegles XIV-XV\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1310 mor\xc3\xad Alessio Falconieri, l\'\xc3\xbaltim dels Set Sants Fundadors. El seu estil de vida el continuaren frares de l\'orde que van donar exemple de vida cristiana, com els beats Francesc de Siena, Joaquim de Siena, Jaume de Citt\xc3\xa0 della Pieve, Ubald de Sansepolcro o Andreu Dotti, i sant Pel\xc2\xb7legr\xc3\xad Laziosi de Forl\xc3\xac._NEWLINE_El 1404, el cap\xc3\xadtol general de Ferrara va decidir la reforma moral de Monte Senario. En aquesta l\xc3\xadnia, el 1430, va n\xc3\xa9ixer la Congregaci\xc3\xb3 de l\'Observan\xc3\xa7a, branca de l\'orde que, mantenint-s\'hi unida, volia reformar-ne l\'espiritualitat d\'acord amb el rigor inicial de la comunitat. Aquesta reforma, similar a la d\'altres ordes que plantejaven el mateix, com els dominics, va durar fins al 1570: en acabar el segle XV, hi havia 26 convents de l\'Observan\xc3\xa7a i, en 1570, gaireb\xc3\xa9 60._NEWLINE_El 1424, Mart\xc3\xad V, amb la butlla Apostolicae Sedis providentia, va ratificar l\'organitzaci\xc3\xb3 del tercer orde, avui Orde Secular dels Servents de Maria, que aplega homes i dones laics que volen seguir l\'estil de vida servita. _NEWLINE_En acabar el segle XV, l\'orde tenia uns 170 convents i 1.200 frares, amb el primer convent fundat als regnes hisp\xc3\xa0nics.\n_START_SECTION_\nSegles XVI-XVII\n_START_PARAGRAPH_\nLa reforma luterana afecta l\'evoluci\xc3\xb3 de l\'orde i molts convents d\'Alemanya van ser suprimits. M\xc3\xa9s de la meitat dels priors van ser elegits directament pel papa i va desapar\xc3\xa8ixer, en 1570, la branca observant. Entre 1548 i 1580 es van revisar les constitucions de l\'orde. _NEWLINE_Fra Lelio Baglioni, prior general (1590-1597) va comen\xc3\xa7ar la reforma de l\'orde, tot instituint la Congregaci\xc3\xb3 Erem\xc3\xadtica de Monte Senario. L\'eremita Angelo Maria Montorsoli, de l\'Annunziata de Flor\xc3\xa8ncia, va ser nomenat prior general en 1597, per decisi\xc3\xb3 del papa Climent VIII que, amb aquesta tria, volia fer avan\xc3\xa7ar la reforma. En acabar el segle XVI, els convents eren 240, amb 1.800 frares._NEWLINE_Al segle XVII destaca la figura de Paolo Sarpi, te\xc3\xb2leg. El 1613, a Innsbruck, comen\xc3\xa7a l\'Observan\xc3\xa7a Germ\xc3\xa0nica, que tindr\xc3\xa0 vig\xc3\xa8ncia fins al 1908._NEWLINE_Innocenci X, en 1652, imposa, amb la constituci\xc3\xb3 Instaurandae regularis disciplinae, una reforma for\xc3\xa7ada a tots els ordes religiosos: aix\xc3\xb2 comporta la supressi\xc3\xb3 de 102 convents servites, d\'entre els 261 que en tenien._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, es difonen les comunitats de monges i de terciaris, amb temptatives d\'expansi\xc3\xb3 dels Eremites de Monte Senario, entre 1614 i 1623.\n_START_SECTION_\nSegles XVIII-XIX\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVIII, al costat del nombre m\xc3\xa9s alt de frares de la hist\xc3\xb2ria, uns 3.000, segueix la gaireb\xc3\xa9 supressi\xc3\xb3 de l\'orde, amb el tancament de moltes cases i la dispersi\xc3\xb3 de bona part de les comunitats. Des dels anys setanta del segle, comen\xc3\xa7a un seguit de disposicions que exclaustren els ordes religiosos a l\'Imperi d\'\xc3\x80ustria, Fran\xc3\xa7a i It\xc3\xa0lia. En 1778, el papa suprimeix la Congregaci\xc3\xb3 Erem\xc3\xadtica de Monte Senario._NEWLINE_El brasiler Uguccione Dias Quaresma obt\xc3\xa9 llavors de Climent XII l\'autoritzaci\xc3\xb3 per a fundar un tercer orde regular dels servites al Brasil._NEWLINE_El 1815 sembla que l\'orde comen\xc3\xa7a a revifar, per\xc3\xb2 noves lleis de desamortitzaci\xc3\xb3 ho impedeixen i entre 1848 i 1867, la majoria de convents resten suprimits. Nom\xc3\xa9s al final del segle XIX, i impulsat per la canonitzaci\xc3\xb3 dels fundadors en 1888, comen\xc3\xa7a un lent renaixement i un creixement constant, fins als anys seixanta del segle XX. Neixen diverses congregacions de germanes basades en l\'espiritualitat servit i la branca femenina abandona la clausura per fer tasques diferents, que afavoreix la seva difusi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nSegle XX i actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'orde es difon pels cinc continents. A m\xc3\xa9s, neixen institucions i publicacions dedicades als estudis hist\xc3\xb2rics de l\'orde, com la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Monumenta Ordinis Servorum sanctae Mariae (des de 1897), Studi Storici dell\'Ordine dei Servi di Maria (des del 1933) o l\'Istituto Storico dell\'Ordine dei Servi di Maria (1959). A m\xc3\xa9s, el 1950 es fund\xc3\xa0 una facultat de teologia de l\'orde, la Pontificia Facolt\xc3\xa0 Teologica "Marianum", a Roma._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del Concili Vatic\xc3\xa0 II, l\'orde en reforma els estatuts (1987). El 1964 compta amb uns 1.700 frares i en acabar 2005, 888, distribu\xc3\xafts en 161 convents arreu del m\xc3\xb3n.'