b'\n_START_ARTICLE_\nEdifici de la Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies i Arts de Barcelona\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUbicat al districte de Ciutat Vella, l\'edifici de la Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies i Arts \xc3\xa9s un edifici entre mitgeres que es troba a l\'illa de cases delimitada per La Rambla i els carrers del Pintor Fortuny, d\'en Xucl\xc3\xa0 i del Bonsucc\xc3\xa9s. Disposa d\'una fa\xc3\xa7ana afrontada a La Rambla, ds d\'on es produeix el seu acc\xc3\xa9s principal._NEWLINE_De planta rectangular, l\'estructura en al\xc3\xa7at de l\'edifici compr\xc3\xa8n planta baixa, tres pisos i terrat. Depassant la l\xc3\xadnia del terrat hi sobresurt una peculiar construcci\xc3\xb3 en forma de cimbori flanquejat per dues c\xc3\xbapules m\xc3\xa9s altes que servia d\'observatori. L\'acc\xc3\xa9s principal, orientat a la Rambla, d\xc3\xb3na pas a una \xc3\xa0mplia zona de vest\xc3\xadbul cobert per un enteixinat de fusta sostingut per columnes de pedra. Al fons d\'aquest vest\xc3\xadbul hi ha l\'acc\xc3\xa9s p\xc3\xbablic al teatre, mentre que al mur m\xc3\xa9s septentrional s\'hi localitza l\'escala que mena vers els pisos superiors ocupats per les depend\xc3\xa8ncies de la RACAB._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal, decorada segons el gust ecl\xc3\xa8ctic imperant a l\'\xc3\xa8poca de la seva construcci\xc3\xb3, estructura les seves obertures de manera certament original, a causa de la seva varietat tipol\xc3\xb2gica i ornamental. Aquesta fa\xc3\xa7ana presenta els seus murs revestits amb morters, per b\xc3\xa9 que els elements decoratius que emmarquen les obertures s\xc3\xb3n fets d\'estuc i que tamb\xc3\xa9 inclou alguns elements de terracota i pedra. A la planta baixa s\'obre l\'acc\xc3\xa9s principal de l\'edifici, en forma de p\xc3\xb2rtic tetr\xc3\xa0stil a base de columnes i pilastres inspirades per l\'ordre d\xc3\xb2ric. Flanquejant aquesta porta, dos grans portals permeten l\'acc\xc3\xa9s a les botigues de planta baixa, emmarcades per uns panys de paret que imiten carreus encoixinats._NEWLINE_Damunt del p\xc3\xb2rtic principal unes m\xc3\xa8nsules recullen el pes de la volada del balc\xc3\xb3 del primer pis, tancat per una robusta barana de gelosia amb motius inspirats de la tradici\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica. El Sal\xc3\xb3 d\'Actes de la RACAB, es manifesta en aquest balc\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de dues portes emmarcades per un complex aparell decoratiu que s\'estructura en forma de retaule. En efecte, aquestes dues portes flanquejen un gran vitrall en forma d\'arc que cont\xc3\xa9 el rellotge que marca l\'hora oficial a la ciutat de Barcelona, tot coronat per un complex guardapols decorat a base d\'obes i mascarons. Sobremuntant aquesta complexa estructura, dues vict\xc3\xb2ries alades masculines esculpides per Manuel Fux\xc3\xa0 mostren els atributs de les ci\xc3\xa8ncies i les arts. Les obertures del primer i segon pis que flanquejen les del Sal\xc3\xb3 d\'Actes es presenten en forma de balcons ampitadors i finestrals respectivament, amb els muntants ornats per pilastres i estucs en punta de diamant i coronats per entaulaments plans que acullen medallons en terracota de cient\xc3\xadfics de la ciutat._NEWLINE_Les finestres del tercer pis es veuen incloses en la potent estructura d\'entaulament de la fa\xc3\xa7ana, consistent en una falsa galeria de columnetes que sostenen la cornisa, ritmada amb decoracions que sobresurten en forma de ventall. Aquesta galeria cont\xc3\xa9, tamb\xc3\xa9, dos relleus en terracota que representen dos moments claus de la hist\xc3\xb2ria de la RACAB: els temps fundacionals en \xc3\xa8poca de Carles III i la construcci\xc3\xb3 de la nova seu el 1883, tal com indiquen les xifres romanes dels mosaics que acompanyen els relleus. Sobremuntant l\'eix central, aquesta galeria presenta l\'escut de la RACAB, consistent en un amoret en acci\xc3\xb3 de garbellar._NEWLINE_Sobresortint de la l\xc3\xadnia de fa\xc3\xa7ana, una gran construcci\xc3\xb3 vuitavada flanquejada per dues torretes coronades per c\xc3\xbapules de zenc que fan la funci\xc3\xb3 d\'observatori._NEWLINE_Pel que fa l\'interior, cal destacar el vest\xc3\xadbul principal, que conserva el seu enteixinat de fusta original, sostingut per columnes similars a les del p\xc3\xb2rtic d\'acc\xc3\xa9s. En aquest vest\xc3\xadbul hi destaca l\'antiga taquilla del teatre, una garita de grans proporcions feta de fusta tallada i vidre, amb elements al\xc2\xb7leg\xc3\xb2rics a la ci\xc3\xa8ncia i les arts. Al fons del vest\xc3\xadbul s\'hi localitza, flanquejada per dues columnes de pedra, l\'escala monumental vers els pisos superiors. Aquesta escala, de tipus imperial, presenta llurs baranes esculpides en pedra i els graons acabats en marbre. A la planta principal s\'hi localitza la Sala d\'Actes, un ampli espai decorat amb pintures que representen una arquitectura j\xc3\xb2nica emmarcant escenes al\xc2\xb7leg\xc3\xb2riques, tot dissenyat pel pintor F\xc3\xa8lix Mestres i Borrell. Aquesta decoraci\xc3\xb3, de regust clarament set-centista, entra en contraposici\xc3\xb3 amb la decoraci\xc3\xb3 de la resta de l\'edifici, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s un homenatge clar a l\'\xc3\xa8poca de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, emulant el gust neoclassicista del regnat de Carles III, \xc3\xa8poca fundacional de la RACAB._NEWLINE_El teatre, que en \xc3\xa8poca de Moragas i Alarma presentava una exuberant decoraci\xc3\xb3 modernista amb originals motllures, fusteries i escultures, va ser refet els anys vuitanta del segle XX. En aquesta desafortunada actuaci\xc3\xb3, es constru\xc3\xad una sala completament nova a base de blocks i altres prefabricats industrials de dubtosa entitat est\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies i Arts de Barcelona (RACAB) es constitu\xc3\xad el 18 de gener de 1764 com a societat liter\xc3\xa0ria privada sota el nom de Conferencia Physycomatem\xc3\xa1tica Experimental. Ell 1765 es convert\xc3\xad en Real Conferencia F\xc3\xadsica, un ens p\xc3\xbablic consultiu del Rei per als assumptes del Principat de Catalunya. Per efecte de la "Real Orden" del 7 de desembre de 1887 es determin\xc3\xa0 el nom actual. La funci\xc3\xb3 d\'aquesta instituci\xc3\xb3 era reunir els cient\xc3\xadfics catalans per presentar i discutir els aven\xc3\xa7os cient\xc3\xadfics que es donaven al m\xc3\xb3n._NEWLINE_L\'edifici que actualment acull la seu del RACAB fou reformat l\'any 1879 pels arquitectes Josep Oriol Mestres i I. Revent\xc3\xb3s. Tanmateix, la seva configuraci\xc3\xb3 actual es deu a la remodelaci\xc3\xb3 feta per Josep Dom\xc3\xa8nech i Estap\xc3\xa0 entre 1883 i 1894. D\'aquest per\xc3\xadode data la decoraci\xc3\xb3 del Sal\xc3\xb3 d\'Actes, realitzada en un estricte estil neocl\xc3\xa0ssic pel pintor F\xc3\xa8lix Mestres i Borrell. Des de 1895 la fa\xc3\xa7ana de la RACAB acull l\'hora oficial de la ciutat en un rellotge dissenyat per Antoni Rigalt. A la planta baixa es va habilitar un local per a fer-hi espectacles, els beneficis dels quals servissin per a sufragar les despeses de la RACAB. Amb aquesta finalitat l\'any 1899 s\'innaugur\xc3\xa0 el Cine Mart\xc3\xad, essent la primera sala de la ciutat expressament constru\xc3\xafda com a cinema. Essent redecorada pels escen\xc3\xb2grafs Miquel Moragas i Ricart i Salvador Alarma i Tast\xc3\xa0s, el cinema es reinaugur\xc3\xa0 el 1906 amb el nom de Cine Poliorama._NEWLINE_L\'any 1937 la sala es convert\xc3\xad en teatre, passant-se a con\xc3\xa8ixer com Teatre Catal\xc3\xa0 de la Com\xc3\xa8dia. Durant la Guerra Civil, el teatre fou confiscat per la CNT-FAI i va ser escenari d\'alguns tiroteigs protagonitzats per membres del P.O.U.M. i la C.N.T., com narra George Orwell a "Hommage to Catalonia"._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra el teatre fou adquirit pel Grup Bala\xc3\xb1\xc3\xa1, reobrint les seves portes amb el nom de Teatro Poliorama._NEWLINE_L\'any 1963 l\'edifici fou reformat per tal de combinar novament l\'\xc3\xbas com a teatre i com a cinema. L\'any 1976, per\xc3\xb2, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a dedicar-se exclusivament al teatre adoptant el nom actual. Entre 1982 i 1984 l\'edifici fou reformat novament per l\'estudi d\'arquitectes Martorell-Bohigas-Mackay. A partir de llavors l\'edifici fou gestionat per la Generalitat, que hi ubic\xc3\xa0 la seu provisional del Teatre Nacional de Catalunya, instituci\xc3\xb3 dirigida per Josep Maria Flotats que l\'any 1994 es traslladaria a la Pla\xc3\xa7a de les Gl\xc3\xb2ries. Des de llavors el teatre ha tornat a passar a mans privades.'