b"\n_START_ARTICLE_\nEnveig\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Coromines explica en el seu Onomasticon Cataloniae que Enveig \xc3\xa9s un altre dels nombrosos top\xc3\xb2nims cerdans d'origen iberobasc. El resum de la llarga explicaci\xc3\xb3 que d\xc3\xb3na per a aquest top\xc3\xb2nim \xc3\xa9s que est\xc3\xa0 format per un \xc3\xa8tim original ib, procedent d'ibai (riu). En segon lloc, s'hi afeg\xc3\xad -egi- (vessant de muntanya), i finalment, l'article basc -a, per la qual cosa es don\xc3\xa0 el top\xc3\xb2nim, ja llatinitzat, ig-egi-um (vessant d'aig\xc3\xbces), o ibi-begi-um (ull d'aigua, font). Amb el pas del temps reb\xc3\xa9 el refor\xc3\xa7 d'en, present en molts altres top\xc3\xb2nims pirinencs (Encamp, Ensija...).\n_START_SECTION_\nEl poble d'Enveig\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble d'Enveig, cap de la comuna, \xc3\xa9s a l'extrem meridional del seu terme, al nord de la zona plana de la comuna, a la dreta del Riu de Brangol\xc3\xad i a l'esquerra del Riu de Querol, a la carena que separa les valls d'aquests dos rius._NEWLINE_El poble t\xc3\xa9 el nucli vell al costat sud de la carretera N - 20, que serveix d'eix vertebral del nucli actual, amb l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Sadurn\xc3\xad d'Enveig (antigament dedicada a sant Andreu) ran de carretera en aquest nucli antic i els edificis comunals (Correus, l'escola, la Casa del Com\xc3\xba...) m\xc3\xa9s al nord-oest, en una zona m\xc3\xa9s moderna que l'anterior. Destaquen a Enveig les restes del Castell d'Enveig, documentat des del 1318 (Castrum de Invidio), que continua acollint els descendents dels senyors d'Enveig. Rep el nom de Casal dels Pastors (del cognom de la fam\xc3\xadlia propiet\xc3\xa0ria del casal. En aquest edifici es troba la capella de Sant Antoni de P\xc3\xa0dua._NEWLINE_Modernament, el poble d'Enveig ha crescut cap a llevant gr\xc3\xa0cies a la urbanitzaci\xc3\xb3 creada entre el nucli vell i l'estaci\xc3\xb3 de tren, anomenada la Cit\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nLa Muntanya d'Enveig\n_START_PARAGRAPH_\nLa Muntanya d'Enveig \xc3\xa9s el sector del terme comunal d'aquest nom situat al nord del ter\xc3\xa7 meridional del terme, entre la plana cerdana, on es troben el poble d'Enveig i la Vinyola, i les muntanyes dels dos ter\xc3\xa7os de la comuna, situats en els contraforts sud-occidentals del Mass\xc3\xads del Carlit. En alguns dels censos antics de poblaci\xc3\xb3, apareix la Muntanya o la Muntanya d'Enveig com una poblaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s del terme. Est\xc3\xa0 formada, pel que fa a poblament, per tres pobles: Bena, Brangol\xc3\xad i Feners.\n_START_SECTION_\nBena\n_START_PARAGRAPH_\nBena \xc3\xa9s un petit poble, actualment pr\xc3\xa0cticament deshabitat, situat al nord-oest del ter\xc3\xa7 meridional del terme comunal, on comen\xc3\xa7a l'anomenada Muntanya d'Enveig, al peu del Pic de Bena i al nord-est del Coll de Bena. \xc3\x89s a 1.580 metres d'altitud, al lloc on comen\xc3\xa7a la plana de la Cerdanya als peus del Mass\xc3\xads del Carlit._NEWLINE_Bena est\xc3\xa0 documentat des del 1290; el 1506 apareix amb la forma els Masos de la Muntanya de Bena.\n_START_SECTION_\nBrangol\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Brangol\xc3\xad, antigament Vilangol\xc3\xad, \xc3\xa9s al nord-est del ter\xc3\xa7 meridional del terme, al punt de contacte de la plana cerdana amb la Muntanya d'Enveig, als peus de la zona muntanyosa dels contraforts del Mass\xc3\xads del Carlit. \xc3\x89s a prop a l'esquerra del Riu de Brangol\xc3\xad i tamb\xc3\xa9 a prop a llevant del vilatge de Feners._NEWLINE_La seva esgl\xc3\xa9sia de Sant Fruit\xc3\xb3s havia estat parroquial dels pobles de la Muntanya d'Enveig, Bena, Brangol\xc3\xad i Feners. Hi ha tamb\xc3\xa9 el Castell de Brangol\xc3\xad, casal del segle XVIII que ara es considera castell, malgrat no ser-ho, hist\xc3\xb2ricament parlant. A l'oest del poble hi ha el Dolmen de Brangol\xc3\xad._NEWLINE_El 1067 est\xc3\xa0 documentat l'alode de Villanguli, el 1260, el villare Vilanguli, i el 1269, [[]].Villangoli. A partir del 1632 ja \xc3\xa9s esmentat com a Brangol\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nFeners\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Feners tamb\xc3\xa9 forma part de la Muntanya d'Enveig. \xc3\x89s al nord-est del ter\xc3\xa7 meridional del terme, al comen\xc3\xa7ament de la plana cerdana, als peus de la zona muntanyosa dels contraforts del Mass\xc3\xads del Carlit. \xc3\x89s a la dreta del Riu de Brangol\xc3\xad i tamb\xc3\xa9 a prop a ponent del vilatge de Brangol\xc3\xad._NEWLINE_Al seu sud-est hi ha el Dolmen de Brangol\xc3\xad. Des del 1099 consta ja com a Feners.\n_START_SECTION_\nLa Vinyola\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a l'esquerra del Riu de Querol, a l'interior d'un ample meandre del riu, La Vinyola \xc3\xa9s un altre petit poble del terme d'Enveig. \xc3\x89s l'\xc3\xbanic, a part del cap de la comuna, que no \xc3\xa9s a la Muntanya d'Enveig._NEWLINE_Fou el centre d'una petita baronia existent almenys el segle XVI els senyors de la qual duien aquest cognom; el 1521 en consta com a senyor B. de Vinyola.\n_START_SECTION_\nAntics llocs del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme d'Enveig hi havia hagut els nuclis de Llor\xc3\xa0, esmentat l'any 1011 (Lora, villare de Lorano), i Maura o Maur\xc3\xa0 (pasqua et pasturae de Maura), del qual es t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia el 1332.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que hist\xc3\xb2ricament la zona de la Muntanya d'Enveig s'havia anomenat els Masos o els Masos de Bena, en l'actualitat a penes queden masos a\xc3\xafllats, a Enveig; tan sols el Mas d'en Fran\xc3\xa7\xc3\xb3, o Franc\xc3\xb3, antigament anomenat les Cases o ses Cases i el Mas Franc\xc3\xa8s. La resta de construccions isolades s\xc3\xb3n barraques, com la Barraca, la Barraca dels Castellans i la Barraca de Maur\xc3\xa0, corrals de muntanya, com el Corral de les Vaques de l'Orri d'en Corbill, o el Corral de del Pla de l'Orri, o orris, com l'Orri del Pla de l'Orri, l'Orri de Roig o l'Orri de S\xc3\xa0lit. Dos Centre de Vacances i una Casa de Salut tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n fora del nucli urb\xc3\xa0 principal. Hi ha tamb\xc3\xa9 dos molins, el d'en Blanic i el d'en Llanes. Tamb\xc3\xa9 cal esmentar el cementiri, ara fora del nucli urb\xc3\xa0, el Pont de la Caspanyeda, el c\xc3\xa0mping Robinson i les dues estacions (popularment, gares, la de la Tor de Querol i la de Bena - Feners.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme d'Enveig \xc3\xa9s el punt de trobada de diversos cursos d'aigua, tots ells subsidiaris del Segre. D'una banda, a l'extrem sud del terme, es troba el riu Querol, en aquest tram anomenat ja Arav\xc3\xb3, que prov\xc3\xa9 de la Vall de Querol, a l'extrem nord-oest de la comarca de la Cerdanya, de les comunes de la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8 i continua el seu curs en el terme municipal de Puigcerd\xc3\xa0, de la Baixa Cerdanya. En el seu pas per Enveig, aquest riu no rep cap aflu\xc3\xa8ncia. La vall del Querol \xc3\xa9s la que conforma la zona meridional del terme, al sud de la poblaci\xc3\xb3 d'Enveig, que est\xc3\xa0 situada a la carena que separa la vall del Querol de la del Riu, o Rec, de Brangol\xc3\xad._NEWLINE_Al nord del poble d'Enveig discorre el Riu o Rec de Brangol\xc3\xad, al qual s'uneix, just al nord del poble, el Riu, o Rec, de Bena. Aquests dos cursos d'aigua s\xc3\xb3n els que conformen la resta del terme comunal d'Enveig. El de Bena \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s occidental dels dos; al de Brangol\xc3\xad, el m\xc3\xa9s oriental. Encara, a l'extrem nord-oest del terme, hi ha el Riu, o Rec, de Salit, que neix en terme d'Enveig, per\xc3\xb2 aviat s'integra en el de la Tor de Querol, on aflueix en el riu de Querol (mentre que els altres dos, el de Bena i el de Brangol\xc3\xad, marxen cap a llevant per tal d'integrar-se en el Segre a trav\xc3\xa9s del Re\xc3\xbcr, que formen en el terme d'Ur en unir-se al Riu d'Angostrina._NEWLINE_El Riu, o Rec, de Salit, o del Ras del Salit, es forma al Ras del Salit, a les Molleres del Ras del Salit, on rep per l'esquerra el Rec del Ras del Cucut. En la resta del seu pas pel terme d'Enveig ja no rep cap m\xc3\xa9s afluent rellevant. El Riu, o Rec, de Bena es forma al nord del terme, al Molleret de la Pedrilla, on rep nombrosos torrents de muntanya. Des d'aquest lloc davalla cap al sud, passa pel Pas de Dalt, o del Clot de Gispetera, i despr\xc3\xa9s per Pas de l'Aigua de l'Orri de Gispetera, i rep per l'esquerra el Rec de l'Orri d'en Corbill, de fet l'\xc3\xbanic afluent important: el fet que la vall per on davalla aquest curs d'aigua sigui molt tancada, fa que hi hagi nombrosos torrents de muntanya, per\xc3\xb2 cap d'ells de gaire rellev\xc3\xa0ncia. El Riu de Bena continua cap al sud; poc despr\xc3\xa9s de deixar a la dreta el vilatge de Bena gira progressivament cap al sud-est, i al nord del poble d'Enveig s'aboca en el Riu de Brangol\xc3\xad. Es conserven els noms de dos passos m\xc3\xa9s, avui dia no localitzats: el Pas del Mig i el de Baix, aix\xc3\xad com el Salt de les Carrasses._NEWLINE_El Riu, o Rec, de Brangol\xc3\xad es forma al nord-est del terme comunal, al Pla de Maur\xc3\xa0, on s'ajunten diversos torrents de muntanya: el Rec dels Estanyets, el de les Molleres de Maur\xc3\xa0, amb el del Port de Maur\xc3\xa0, el de la Tosa i el de la Barraca de Maur\xc3\xa0. Davalla cap al sud pel costat oriental del terme d'Enveig, i rep diversos recs -torrents- de muntanya, el m\xc3\xa9s important dels quals \xc3\xa9s el Rec del Pla de l'Orri. Finalment, rep per la dreta el Riu, o Rec, de Bena, al cap de poc fa da l\xc3\xadmit entre les comunes d'Enveig i d'Ur, i rep per l'esquerra el Torrent d'Alba, tamb\xc3\xa9 lim\xc3\xadtrof entre aquestes dues comunes. Tot seguit entra plenament dins d'aquest darrer terme.\n_START_SECTION_\nMolleres\n_START_PARAGRAPH_\nTot i no haver-hi estanys, en el terme d'Enveig, s\xc3\xad que hi ha importants zones d'aiguamolls de muntanya, aqu\xc3\xad anomenats molleres. Aix\xc3\xad, hi ha la Mollera del Pla de l'Om, dues zones de molleres sense nom espec\xc3\xadfic, les Molleres de la Pleta de la Predilla, les del Ras del Salit, les de Maur\xc3\xa0 i el Molleret de la Pedrilla.\n_START_SECTION_\nCanals d'irrigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos s\xc3\xb3n els canals d'irrigaci\xc3\xb3 del terme d'Enveig: el Rec de Feners, el Rec o S\xc3\xa9quia de Ger, el Rec del Mol\xc3\xad d'en Blanic, el Rec o S\xc3\xa9quia de Puigcerd\xc3\xa0, el Rec Nou i el Rec Vell.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest terme es troben top\xc3\xb2nims que indiquen formes de relleu o espais geogr\xc3\xa0fics definits, com obagues: els Bacs (en dos llocs diferents del terme), els Bacs de la Senyoreta i la Baga; clots, com el Clot de la Gispetera; colls, com la Collada de Coma Pregona, les Collades del Mig, el Coll de Bena, el Santa LlogaiaColl de Juell, el Coll de l'Home Mort, el Collet de Mula i els Colletons, la Portella de Bac d'Hortell; comes, com Coma Pregona i les Comes; muntanyes, com el Pic de Comau, el Pic de la Ja\xc3\xa7a de Mollet, el Pic de la Portella de Bac d'Hortell, el Pic de Mollet, el Pic Pedr\xc3\xb3s, el Puig o Pic de Bena, el Punx\xc3\xb3, o Pic del Punx\xc3\xb3, la Serra de Bac d'Hortell; planes, com el Pla, el Pla de l'Orri, el Pla de Maur\xc3\xa0, els Plans; serres i serrats, com dues serres sense complement, totes dues la Serra, la Serra de Comau, la Serra de la Quera, la Serra del Bac, el Serrat Blanc, el Serrat Boscat, el Serrat de Casa-sorda, el Serrat de la Pedrilla, el Serrat, o Serra, de la Portella de Bac d'Hortell, el Serrat de la Segalissa, el Serrat de les Esquerdes de Comau, el Serrat del Freser, el Serrat del Punx\xc3\xb3, el Serrat del Roc de Freser, el Serrat d'Espilla, el Serrat dels Llops, el Serrat dels Pins, el Serrat d'en Bac, el Serrat del Cavaller i el Serrat d'en Bac, i solanes, com el Sol\xc3\xa0 del Cavaller, el Sol\xc3\xa0 d'en Planes i la Solana (dues de diferents).\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides o indrets espec\xc3\xadfics del terme d'Enveig s\xc3\xb3n les Anglades, les Arenes, l'Artiga del Peir\xc3\xb3, el Bancalet, els Bosquets, la Camp\xc3\xb2ria, el Camp de les Feixes, els Camps de la Pera, el Camp Sec, les Canals, les Cases, Coll de Juell, el Collet de la Mula, els Colletons, Conells, Coronals, Cursiat, la Devesa de Bena, les Deveses del Puig de Bena, Dill\xc3\xb3, la Dona Morta, les Esquerdes de Comau, les Feixes de la Creu, la Ginebrosa, la Ja\xc3\xa7a de Pal, Llaur\xc3\xa0, les Marunyes, Maur\xc3\xa0, Morrell\xc3\xb3, la Muntanya de Bena, la Muntanya d'Enveig, l'Orri, l'Orri de la Viuda, l'Orri de Roig, l'Orri d'en Corbill, l'Orri de Salit, la Padrilla, o Pedrilla, en Pardines, la Pleta de la Dol\xc3\xa7, la Pleta de la Pedrilla, la Pleta del Cavaller, la Pleta del Pal, o del Ras de Salit, la Pleta del Pla de l'Orri, la Pleta Vella de les Canals, el Port de Maur\xc3\xa0, el Prat Com\xc3\xba, el Prat de la Vila de Bena, el Prat de la Vila de Feners, els Prats, els Prats del Cavaller, Puig de Coma Vella, les Queres, abans les Esqueres, el Ras del Cucut, el Ras del Salit, Rigalls, el Roc del Punx\xc3\xb3, els Rocs, la Salanca, Santa Eul\xc3\xa0ria, la Tartera del Pas del Mig, Ta\xc3\xbcja, la Tosa, Tres Fonts, el Tud\xc3\xb3 de la Vinyola, el Tudoret, Ventajola, la Verneda, la Vinyola i la Voltorera.\n_START_SECTION_\nSenyals termenals\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns top\xc3\xb2nims corresponen a senyals dels l\xc3\xadmits del terme comunal, com el Cim de l'Avellanosa de Salit, la Creu del Cam\xc3\xad de la Vila, coneguda com a Fita fronterera 473, la Creu del Camp del Mas d'en Bordes, la Creu del Mas d'en Bordes, coneguda com a fita fronterera 469, el Pil\xc3\xb3, la Roca del Tr\xc3\xa8mol a l'Artiga del Peir\xc3\xb3, el Roc de Camp Sec, el Roc de Cliners, el Roc de Comau, el Roc de la Barraca dels Castellans, el Roc de la Coma de Ta\xc3\xbcja, el Roc de la Dona Morta, el Roc de la Serra de la Quera, el Roc del Fontanal de Rigalls, el Roc del Freser, el Roc del Sol\xc3\xa0 d'en Planes, el Roc del Tort, el Roc de Maur\xc3\xa0, el Roc Gros del Camp d'en Beceda, conegut com a fita fronterera 472, el Roc Gros del Camp del Cucut, el Roc Petit del Cam\xc3\xad de Puigcerd\xc3\xa0, coneguda com a fita fronterera 470, Roc Rossell, les Roques de Coma Vella i les Roques del Camp de Coma Oliva.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme comunal d'Enveig es poden trobar dues carreteres, amb una tercera que \xc3\xa9s variant d'una d'elles: la N - 20 (La Guingueta d'Ix - N - 320 / N - 22, a Port\xc3\xa8), la D - 34 (La Tor de Querol - L\xc3\xadmit entre l'Alta i la Baixa Cerdanya, al terme de Puigcerd\xc3\xa0) i la D - 34a (D - 34, a la Tor de Querol - Enveig). La carretera D - 34 continua dins del terme municipal de Puigcerd\xc3\xa0 en forma de pista rural. Aquestes tres carreteres s\xc3\xb3n a l'extrem meridional, i m\xc3\xa9s planer, del terme d'Enveig.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme comunal d'Enveig hi ha l'estaci\xc3\xb3 ferrovi\xc3\xa0ria de la Tor de Querol - Enveig on conflueixen trens de Rodalies de Renfe, trens TER de la SNCF i el Tren Groc de la L\xc3\xadnia de Cerdanya, amb tres amples de via diferents. Tamb\xc3\xa9 en el mateix terme hi ha l'Estaci\xc3\xb3 de Bena-Feners, que cobreix dos petits llogarets del municipi i \xc3\xa9s servida pel Tren Groc; tanmateix, aquesta estaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s lluny dels pobles esmentats, que tenen m\xc3\xa9s a prop, realment, l'altra estaci\xc3\xb3, la de la Tor de Querol.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nEnveig disposa de la l\xc3\xadnia 260, que uneix Perpiny\xc3\xa0 amb la Cerdanya passant per Prada, fins on \xc3\xa9s directa des de la capital del Rossell\xc3\xb3, Ri\xc3\xa0, Vilafranca de Conflent, Serdiny\xc3\xa0, Oleta, To\xc3\xa8s, Fontpedrosa, Fetges, Montllu\xc3\xads, Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona, Angostrina, Vilanova de les Escaldes, Ur, Enveig, la Tor de Querol, la Cabanassa, Sallagosa, Er, Na\xc3\xbcja, Oceja, la Guingueta d'Ix, Ur (fent un bucle a l'Alta Cerdanya), Enveig, la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8. Aquesta l\xc3\xadnia circula de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a la Cerdanya i cinc en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0, m\xc3\xa9s un servei diari extra divendres i dissabte i tres serveis en cada direcci\xc3\xb3 el diumenge.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme d'Enveig existeixen camins interiors del terme, com el Cam\xc3\xad de Bena, el de Brangol\xc3\xad, el de Coronals, el de Feners, el de la Camp\xc3\xb2ria, el de la Muntanya, el de la Vinyola, el del Mas d'en Fran\xc3\xa7\xc3\xb3, el del Pla, el del Pla de l'Orri, el dels Colletons, el dels Estanyets, el dels Prats, el de Maur\xc3\xa0, el de Torrent d'Alba, la Carrerada de Brangol\xc3\xad i la del Cam\xc3\xad Ramader. Tamb\xc3\xa9 hi ha camins que uneixen el terme amb els ve\xc3\xafns, com el Cam\xc3\xad de Dorres, el de la Tor, el de la Tor a Brangol\xc3\xad, el de la Tor a Puigcerd\xc3\xa0, el de Puigcerd\xc3\xa0, el de Salit, el de Saneja, el d'Ur, la Ruta de la Tor, la Ruta d'Ur i el Torn del Carlit, a m\xc3\xa9s del Tren Groc.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLes activitats econ\xc3\xb2miques tradicionals d'Enveig estaven associades a l'agricultura i la ramaderia, amb amples pastures a la Muntanya d'Enveig. Cal afegir a aquestes activitats tradicionals les derivades de l'explotaci\xc3\xb3 del climatisme i les estades estacionals d'estiu, que han aportat a Enveig noves activitats relacionades amb el turisme. Un gran c\xc3\xa0mping i les noves urbanitzacions, com l'anomenada la Cit\xc3\xa9, a m\xc3\xa9s dels diversos establiments d'hostaleria fan d'Enveig un indret molt sovintejat pels estiuejants, molts d'ells habituals de cada any.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSobretot a la Muntanya d'Enveig s'han trobat moltes restes prehist\xc3\xb2riques, des de destrals polides i restes cer\xc3\xa0miques fins a h\xc3\xa0bitats sencers. A prop de Brangol\xc3\xad hi ha el Dolmen de Brangol\xc3\xad, tamb\xc3\xa9 anomenat Cova del Camp de la Marunya; a la partida de les Empardines hi havia hagut una roc amb c\xc3\xbapules, i en el cam\xc3\xad de Bena a Feners, diverses cistes (tombes de lloses).\n_START_SECTION_\nEdats Mitjana i Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la baixa edat mitjana i fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa Enveig va ser una senyoria vassalla dels Comtes de Cerdanya. El poble est\xc3\xa0 documentat des de l'any 839. El 1034 est\xc3\xa0 documentat el testament de Guillem d'Enveig, despr\xc3\xa9s del qual consten els seus fills Ramon i Ademar. Fins al 1555 estigu\xc3\xa9 en mans dels Enveig, la darrera generaci\xc3\xb3 dels quals foren Joan Sadurn\xc3\xad d'Enveig i la seva filla Magdalena, que es cas\xc3\xa0 amb Francesc de Castellarnau, per la qual cosa el t\xc3\xadtol pass\xc3\xa0 als Castellarnau, que s'intitularen varvassor de l'honor, baronia i castell d'Enveig. Pocs anys despr\xc3\xa9s, el 1622, comprava la senyoria d'Enveig Francesc de Pastors, els descendents del qual foren senyors del lloc fins a la fi de l'Antic R\xc3\xa8gim, i despr\xc3\xa9s continuaren residint en el casal senyorial, el Casal dels Pastors, fins avui dia. Alguns d'aquests descendents han estat batlles i regidors d'Enveig al llarg dels 230 darrers anys.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Bolquera ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nEnveig forma part de la Comunitat de comunes Pirineus - Cerdanya, amb capitalitat a Sallagosa, juntament amb Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Dorres, Enveig, \xc3\x88guet, Er, Estavar, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, La Tor de Querol, Ur i Vallcebollera.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nA Enveig hi ha una escola p\xc3\xbablica de maternal i prim\xc3\xa0ria, tot i que alguns dels infants del terme assisteixen a classe a les escoles dels pobles ve\xc3\xafns (Dorres i la Tor de Querol). A l'hora de passar als estudis secundaris, poden anar als col\xc2\xb7legis de la Guingueta d'Ix (Cerdanya, p\xc3\xbablic), Oceja (La perla cerdana, p\xc3\xbablic, annex de l'anterior) o Vi\xc3\xa0, a Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0 (El bosc, privat). Els estudis de batxillerat i formaci\xc3\xb3 professional es poden cursar en el Liceu professional agr\xc3\xadcola del Mas Blanc, de la Guingueta d'Ix, a La Perla Cerdana, d'Oceja, o al Liceu clim\xc3\xa0tic i esportiu Pierre de Coubertin, de Font-romeu."