b"\n_START_ARTICLE_\nSan Marti\xc3\xb1o de Mondo\xc3\xb1edo\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria d'aquesta seu va comen\xc3\xa7ar al segle VI quan un grup de cristians van arribar fugint dels anglosaxons des de la prov\xc3\xadncia romana de Britania i es van establir a Gal\xc3\xadcia. Van fixar la seva capital a Breto\xc3\xb1a i van fundar un bisbat que va arribar a tenir gran influ\xc3\xa8ncia, participant regularment als Concilis de Toledo. El lloc d'aquest bisbat es trobava entre Meira i Mondo\xc3\xb1edo, a la prov\xc3\xadncia de Lugo. Se sol identificar amb l'actual parr\xc3\xb2quia de Santa Mar\xc3\xada de Breto\xc3\xb1a, municipi d'A Pastoriza (Lugo)._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, l'any 866, el bisbat de Dume va haver d'abandonar la seva seu a causa de la conquesta musulmana i es refugi\xc3\xa0 en un lloc anomenat Mendunieto, el lloc actual de la Bas\xc3\xadlica, i que amb el temps derivaria al nom a San Marti\xc3\xb1o de Mondo\xc3\xb1edo._NEWLINE_Per\xc3\xb2 a mitjan segle IX els v\xc3\xadkings van destruir Breto\xc3\xb1a i el bisbat va haver de traslladar-se al que despr\xc3\xa9s seria San Marti\xc3\xb1o de Mondo\xc3\xb1edo, lloc ofert pel rei Alfons III per fundar un monestir i com a seu episcopal doble (dumiense de Dume i britoniense de Breto\xc3\xb1a) i el primer bisbe de la qual va ser Sabarico._NEWLINE_Recerques recents, basades en cites de diverses fonts, fan suposar que ja existia en el lloc un vell monestir anomenat M\xc3\xa0xim._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del bisbe Sabarico, aquesta seu va tenir altres 14 bisbes entre els quals Rossend (que seria sant Rossend, fundador del monestir de Celanova), durant els anys 923 a 942, i Gonzalo, a partir del 1071 fins al 1112, bisbe molt popular i tingut per sant entre els fidels, que havia estat abat en el monestir de Sahag\xc3\xban. En el museu parroquial es conserva el seu sepulcre i el seu anell pastoral d'or, que t\xc3\xa9 una pedra de quars enfilada per quatre petits caps d'au amb uns diamants als ulls, la inscripci\xc3\xb3 dels quals diu: Nolo esse datus neque venundatos (no vull ser donat ni venut)  _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es troba en el museu el seu b\xc3\xa0cul, una vara de fusta d'1,45 m unit a una voluta de coure daurat de 10 cm que acaba en un cap d'animal.  Explica la llegenda que el bisbe Gonzalo va aconseguir amb les seves preg\xc3\xa0ries que fracass\xc3\xa9s una incursi\xc3\xb3 de pirates a la ria de Foz._NEWLINE_Posteriorment l'any 1112 la reina Urraca va fer traslladar la seu episcopal a Vilamaior do Val de Brea, o Vallibria, i que amb el temps va canviar el nom pel de Mondo\xc3\xb1edo, en record de l'antiga seu.  _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'aquest trasllat, a San Marti\xc3\xb1o van ser substitu\xc3\xafts els primitius monjos per canonges regulars de Sant Agust\xc3\xad, que van romandre-hi fins al 1534, quan el Papa Climent VII va agregar aquest priorat a la catedral de Mondo\xc3\xb1edo i va ordenar que a San Marti\xc3\xb1o de Mondo\xc3\xb1edo quedessin tants clergues com canonges regulars de Sant Agust\xc3\xad. Aquesta mesura arribava des de Roma per evitar els abusos que els abats comendataris venien cometent, ja que en els \xc3\xbaltims anys l'abat de San Marti\xc3\xb1o era tamb\xc3\xa9 dignitat de la Catedral de Lle\xc3\xb3, triant aquesta ciutat com a resid\xc3\xa8ncia i desatenent per tant les seves obligacions en el monestir, els canonges del qual en veure's sense direcci\xc3\xb3 van viure de manera poc ortodoxa.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana de l'oest\n_START_PARAGRAPH_\nCorrespon en construcci\xc3\xb3 al segle XII, encara que t\xc3\xa9 algun element de l'obra anterior, com la rosassa tetrafoliada i cega que hi ha en el v\xc3\xa8rtex._NEWLINE_Consta de cinc arquivoltes, tres d'aresta que es recolzen en els sortints del mur i dos que es recolzen sobre dos parells de columnes, les exteriors fets en pedra de la zona i les interiors de marbre, aquestes \xc3\xbaltimes possiblement procedents de l'antic temple. Els capitells de les columnes s\xc3\xb3n senzills, tres tenen adorns de fulles lleugerament nervades i l'altre caps d'animals que semblen ser micos. Dos d'ells s\xc3\xb3n molt antics, remuntant-se al segle VI, ja que poden ser peces visigodes reutilitzades._NEWLINE_El timp\xc3\xa0 \xc3\xa9s molt interessant i de gran valor. Est\xc3\xa0 format per una pe\xc3\xa7a allindanada amb forma pentagonal, que al centre t\xc3\xa9 un relleu amb un crism\xc3\xb3 de sis bra\xc3\xa7os de tipus navarro, i completa el semicercle un conjunt de carreus. Sobre el crism\xc3\xb3, en el carreu central de major grand\xc3\xa0ria, hi ha un Agnus Dei inscrit en un cercle tetralobulat, la creu del qual es recolza en la pota del xai. \xc3\x89s un tema molt repetit al llarg del rom\xc3\xa0nic rural gallec._NEWLINE_En la part superior de la fa\xc3\xa7ana es troba una petita finestra, i al seu costat est\xc3\xa0 la torre campanar de dos cossos dels segles  XV i XVIII, que en la seva part superior t\xc3\xa9 una petita c\xc3\xbapula.\n_START_SECTION_\nRetaule de l'absis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un petit retaule fet en pedra amb baixos relleus que mesura 1,40 m d'ample per 0,80 m d'alt. La figura principal \xc3\xa9s Crist, assegut en un tron anomenat scamnum (esc\xc3\xb3, banc o escambell) o faldistori, amb un nimbe en forma de creu i en actitud de beneir, situat dins d'un cercle que sostenen dos \xc3\xa0ngels de grans ales, vestits amb alba i casulla el de l'esquerra i amb alba i capa llarga el de la dreta. En l'angle superior esquerre hi ha un altre cercle m\xc3\xa9s petit que envolta un Agnus Dei amb una creu de tipus asturi\xc3\xa0, \xc3\xa9s a dir una creu grega que s'eixampla en els extrems; es recolza en un pal. Sota aquest cercle hi ha una \xc3\xa0guila, motiu que es repeteix en algun dels capitells._NEWLINE_Sota aquestes figures es distribueixen al llarg cinc personatges: sota el disc gran hi ha dos \xc3\xa0ngels vestits amb casulla i alba, amb la m\xc3\xa0 esquerra sobre el pit i la dreta assenyalant a altres dos personatges que tenen al seu costat i que estan de perfil amb el cap molt inclinat, l'un amb casulla i l'altre amb capa. Al centre d'aquesta escena hi ha una altra figura de front, vestida amb capa._NEWLINE_Els historiadors no es posen d'acord a desxifrar el sentit d'aquesta narraci\xc3\xb3, encara que l'opini\xc3\xb3 m\xc3\xa9s generalitzada \xc3\xa9s que es tracti d'una cerim\xc3\xb2nia episcopal."