b"\n_START_ARTICLE_\nBanys Nous de Barcelona\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls Banys Nous de Barcelona tenien una estructura molt semblant als de Girona i Palma, que s\xc3\xad que s'han conservat. Aquesta estructura s'ha pogut con\xc3\xa8ixer a trav\xc3\xa9s dels pl\xc3\xa0nols i dibuixos. Correspon a la t\xc3\xadpica estructura de banys cristians d'influ\xc3\xa8ncia \xc3\xa0rab, \xc3\xa9s a dir, amb una sala per a un bany amb aigua calenta i una per a un bany amb aigua freda, tamb\xc3\xa9 dita sala de descans. El luxe dels banys cristians era menor que el dels \xc3\xa0rabs. Es tractava d'un conjunt d'edificis amb diverses estances. No es coneix la utilitat de totes elles. La sala freda, o de descans, se situava al centre. Al mig d'aquesta estan\xc3\xa7a hi havia un templet sobre dotze columnes de marbre similar a l'Impluvium rom\xc3\xa0 o als baptisteris paleocristians. Sobre el templet hi havia una c\xc3\xbapula amb forats que tenien forma d'estrella i deixaven entrar la llum. Les altres estances eren, en la majoria de casos, rectangulars i estaven cobertes amb voltes. El per\xc3\xadmetre de la sala freda estava envoltat d'unes arcades que donaven acc\xc3\xa9s a les altres estances, que eren una mena d'alcoves. A trav\xc3\xa9s de Pujades se sap que tots els compartiments tenien un claustre central de columnes amb una volta a sobre, per on entrava la llum, que tenia forma de cimbori. Dins el mur hi havia les canonades per on es feia entrar el vapor, que pujava des de sota del paviment, on hi havia un forn, o unes calderes. No hi havia piscina, tant l'aigua freda com la calenta se servia amb galledes. El bany consistia a prendre el vapor i dutxar-se de tant en tant amb l'aigua calenta i freda de les galledes.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1169 Ramon Berenguer atorg\xc3\xa0 llic\xc3\xa8ncia per construir uns banys al seu alfaqu\xc3\xad jueu Abraham Bonastruc. L'empla\xc3\xa7ament seria un hort que era propietat del compte i anirien a ter\xc3\xa7os tant en les despeses com en els guanys. Dues parts serien per al comte i una per a Abraham, el qual era l'encarregat de la construcci\xc3\xb3 i l'explotaci\xc3\xb3. Abraham mor\xc3\xad el 1199 i la seva viuda Druda i els seus fills Azday i Salamon procediren a la venda de la seva part a Guillem Durfort, per 3000 sous barcelonesos. El mateix any, el rei Pere ced\xc3\xad tamb\xc3\xa9 els seus dos ter\xc3\xa7os en franc alou a Guillem Durfort en agra\xc3\xafment als seus serveis. A partir de llavors gaireb\xc3\xa9 tots els documents que hi ha s\xc3\xb3n circumstancials, \xc3\xa9s a dir, que esmenten els banys de passada, indirectament i sense donar-ne gaire informaci\xc3\xb3 ni notificar-ne la propietat. Tot i aix\xc3\xad, s\xc3\xad que constaten que se\xe2\x80\x99n feia \xc3\xbas. L'\xc3\xbaltim d'aquests documents data de finals del segle XV i no ser\xc3\xa0 fins al 1609 que tornin a ser mencionats, en aquest cas per Jeroni Pujades i ja en passat. Aquests fets corroboren la creen\xc3\xa7a, for\xc3\xa7a estesa, que els banys p\xc3\xbablics eren una instituci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica de la baixa edat mitjana, i que, a partir del Renaixement, va desapar\xc3\xa8ixer tant la instituci\xc3\xb3 com el costum de prendre banys. Quan Pujades descrigu\xc3\xa9 l'edifici, aquest ja estava molt per sota terra, segons diu ell. No se sap si ja s'hi havia constru\xc3\xaft algun immoble a sobre. L'actual casa que hi ha en el seu empla\xc3\xa7ament fou constru\xc3\xafda el 1716 a sobre dels banys i \xc3\xa9s d'estil barroc. El 1786 feien d'estable per a la casa d'Esteban Mart\xc3\xad i la c\xc3\xbapula estava a nivell del carrer Banys Nous. La funci\xc3\xb3 era la mateixa el 1806, i segurament ho seguiria sent fins al 1834, quan van ser derru\xc3\xafts. L'enderrocament fou probablement dut a terme pels propietaris de la casa que hi havia a sobre i a causa d'alguna reforma de devien fer de la planta baixa o subs\xc3\xb2l. Per enderrocar-lo, segons diu Rovira i Trias, foren necessaris diversos homes picant amb masses amb totes les seves forces."