b'\n_START_ARTICLE_\nSiak\n_START_PARAGRAPH_\nSiak (Siak Sri Indrapura) fou un sultanat de Sumatra, que sota domini hneerand\xc3\xa8s fou part de la reg\xc3\xa8ncia de Bengkalis, resid\xc3\xa8ncia de la Costa Oriental (\xc3\x8dndies Orientals Neerlandeses). L\'estat de Siak va existir de 1723 a 1946, i correspon al modern districte (reg\xc3\xa8ncia o kabupaten) de Siak dins la prov\xc3\xadncia de Riau. De 1716 a 1746 la capital fou Buantan; el 1746 va passar a Mempawa fins al 1760 quan es va traslladar a Senapelan/Pekanbaru (1761 a 1779). El 1779 es va establir a Siak Sri Indrapura fins al 1889 quan va retornar a Pekanbaru. Fou un regne musulm\xc3\xa0 i malai.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom de Siak ja est\xc3\xa0 testimoniat al segle\xc2\xa0xiv en el poema \xc3\xa8pic Nagarakertagarna, escrit el 1365 en el regne javan\xc3\xa8s de Majapahit, que esmenta Siak entre els territoris tributaris del regne encara que probablement el territori controlat per Majapahit no s\'estenia m\xc3\xa9s que sobre una part del centre i est de Java i aquestos territoris tributaris no eren m\xc3\xa9s que factories comercials que formaven una xarxa de la que Majapahit era el centre. Els sobirans de Majapahit i enviaven dignataris que tenien la missi\xc3\xb3 d\'assegurar-se que les factories no es dedicaven al comer\xc3\xa7 privat i escapaven aix\xc3\xad del control del regne._NEWLINE_El territori de Siak fou part del regne de Pagaruyung. Despr\xc3\xa9s va passar a l\'imperi de Johore-Malacca fins que en un conflicte successori es va fer independent el 1723 per obra del sult\xc3\xa0 Abdul-Jalil Rahmat Shah \xc3\xa0lies Raja Kechil o Raja Kecik (va agafar el t\xc3\xadtol i nom de sult\xc3\xa0 Abdul Jalil Rahmad Syah el 1723). Kecik havia intentat apoderar-se del tron de Johore com suposat fill putatiu p\xc3\xb2stum del sult\xc3\xa0 Mahmud Syah II de Johore; el 1718 fou reconegut com a sult\xc3\xa0 per\xc3\xb2 la seva influ\xc3\xa8ncia fou feble i degut a les tensions constants va haver de transferir la seva capital a Riau el 1719. Tres anys despr\xc3\xa9s els pr\xc3\xadnceps bugis el van derrotar i expulsar; llavors va traslladar la seva cort al territori de Siak que finalment va desenvolupar com un sultanat separat. Arribat a edat avan\xc3\xa7ada els seus fills van iniciar una lluita per la successi\xc3\xb3; el fill gran, Raja Alam, va fer alian\xc3\xa7a amb els neerlandesos i es va apoderar del tron el 1740. Un sistema de doble govern va resoldre les discussions sobre la successi\xc3\xb3._NEWLINE_La crisi de successi\xc3\xb3 al tron despr\xc3\xa9s del 1760 va culminar amb la deposici\xc3\xb3 de la dinastia de Johore. Al-Sayyid Sharif Ali, un noble \xc3\xa0rab i fill d\'una princesa, va augmentar el seu poder i es va aliar als neerlandesos. Els va ajudar a conquerir Selangor i va tornar a Siak amb un ex\xc3\xa8rcit ben equipat amb el qual es va apoderar del poder el 1784 assolint formalment la reg\xc3\xa8ncia. Inicialment es va donar per satisfet per\xc3\xb2 amb el temps no va acceptar aquesta posici\xc3\xb3 te\xc3\xb2ricament subordinada i va deposar al sult\xc3\xa0 Yahya fundant una nova dinastia (els Banu Syihab) el 1797._NEWLINE_La nova dinastia fou tradicionalment fidel als neerlandesos que li van permetre establir una branca j\xc3\xbanior a Pelalawan. No obstant la permanent amena\xc3\xa7a de Johore que s\'havia establert a Sukadana a Borneo, va obligar a Sultan Al-Sayyid Sharif Ismail a acceptar la sobirania neerlandesa l\'1 de febrer de 1858._NEWLINE_Siak tenia una superf\xc3\xadcie d\'11.484\xc2\xa0km\xc2\xb2 i fou qualificat de Zelfbestured Landschap o regne autogovernat. Incloia els subestats de Batin Lima, Dumai, Mandau, Pekan Baru (19\xc2\xa0km\xc2\xb2) i Teratak Buluh. Amb aquestes depend\xc3\xa8ncies la superf\xc3\xadcie total de Siak era de 16.224\xc2\xa0km\xc2\xb2. Els sultans van poder governar sense problemes sota la protecci\xc3\xb3 neerlandesa i amb una creixent prosperitat, fins a la II Guerra Mundial._NEWLINE_El 1888 el onz\xc3\xa8 sult\xc3\xa0 Syarif Hasyim Abdul Jalil Syarifuddin va fer un viatge a Europa visitant Pa\xc3\xafsos Baixos i Alemanya. A la seva tornada, el 1889, va fer construir un palau d\'estil morisc per\xc3\xb2 amb influ\xc3\xa8ncies malaies i europees, a 120\xc2\xa0km m\xc3\xa9s amunt de Pekanbaru sobre el riu; el mobiliari fou portat d\'Europa; avui dia el palau \xc3\xa9s un museu on es mostren objectes cerimonials reials com una corona d\'or amb incrustacions de diamants, un tron daurat, i objectes personals del sult\xc3\xa0 Syarif Qasyim Sultan i la seva dona, com un "Komet", un instrument de m\xc3\xbasica multicentenari del que es diu que nom\xc3\xa9s existeixen dos exemplars a tot el m\xc3\xb3n, i en bon estat de funcionament (es va fer servir per obres de Beethoven, Mozart et Strauss). La llegenda diu que mentre es planificava el palau, un drag\xc3\xb3 blanc es va apar\xc3\xa8ixer al sult\xc3\xa0 i als seus dignataris, a la vora del riu Siak; aix\xc3\xb2 fou interpretat com un bon auguri i una benedicci\xc3\xb3 del projecte; per immortalitzar el drag\xc3\xb3 el sult\xc3\xa0 en va fer l\'emblema oficial del regne; els pilars del palau foren decorats d\'ornaments en forma de dragons. A m\xc3\xa9s del palau el sult\xc3\xa0 va fer construir no gaire lluny una sala d\'audi\xc3\xa8ncies, la "Balairung Sari" ("sala de les flors"). El cementiri de la fam\xc3\xadlia reial est\xc3\xa0 situat a la dreta de la porta principal de la mesquita Syahabuddin._NEWLINE_L\'agost de 1945 quan es va proclamar la rep\xc3\xbablica d\'Indon\xc3\xa8sia, el sult\xc3\xa0 Syarif Kasim II hi va donar suport. El 1946 va esclatar l\'anomenada "revoluci\xc3\xb3 social" per\xc3\xb2 la fam\xc3\xadlia reial va poder escapar a les matances, si b\xc3\xa9 la seva administraci\xc3\xb3 va entrar en col\xc2\xb7lapse i el control fou finalment assolit pels republicans. Tot i el suport a la rep\xc3\xbablica de primera hora, Sultan Kasim II \'Abdul Jalil Saif ud-din fou apartat del poder per les noves autoritats. No obstant la seva reputaci\xc3\xb3 fou restablerta a la caiguda de Suharto i el nom del sult\xc3\xa0 fou donat a dos aeroports de nova construcci\xc3\xb3. Un fort moviment local milita per la restauraci\xc3\xb3 del sultanat i a rebut als darrers anys nombrosos suports._NEWLINE_El t\xc3\xadtol del sobir\xc3\xa0 era (i \xc3\xa9s) Paduka Sri Sultan Al-Sayyid Sharif (nom de regne) ibni al-Marhum (nom personal o nom de regne), Sultan i Yang di-Pertuan Besar de Siak Sri Indrapura, amb tractament de son altesa. Finalment el govern d\'Indon\xc3\xa8sia va permetre la reinstal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del sult\xc3\xa0 als primers anys del segle\xc2\xa0xxi.\n_START_SECTION_\nEscut i Banderes\n_START_PARAGRAPH_\nL\'escut \xc3\xa9s una garuda (un gran ocell mitol\xc3\xb2gic) de dos caps (mirant un a l\'altra) amb espasa a la pota dreta. Coronada per flors. El segell del sult\xc3\xa0 Abdul Jalil Khalil ud-din (1811) era circular en forma de lotus amb molta decoraci\xc3\xb3 arabesca i al cercle central inscripcions ar\xc3\xa0bigues._NEWLINE_La bandera del sult\xc3\xa0 era groga. El 1858 s\'hi va incorporar la bandera neerlandesa a l\'interior, situada cap al vol, i la bandera groga va restar per \xc3\xbas intern; el 1889 es va afegir a la bandera groga un disc blanc al cant\xc3\xb3 amb una figura en vermell que podria ser una representaci\xc3\xb3 del drag\xc3\xb3 declarat emblema de l\'estat._NEWLINE_Flicher esmenta una bandera civil blava amb un quadre petit blanc al cant\xc3\xb3, que podria ser una confusi\xc3\xb3 amb Jambi.'