b"\n_START_ARTICLE_\nGran It\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Gran It\xc3\xa0lia o It\xc3\xa0lia Imperial (en itali\xc3\xa0 Grande Italia o Italia Imperiale) fou un ambici\xc3\xb3s projecte del feixisme itali\xc3\xa0 de crear, durant els anys quaranta del segle XX, un imperi itali\xc3\xa0 a l'\xc3\xa0rea de la Mediterr\xc3\xa0nia. Aquesta ideologia beu de l'irredemptisme i del Risorgimento italians._NEWLINE_Sembla tamb\xc3\xa9 que Mussolini volia anomenar Nuovo Impero Romano ('Nou Imperi Rom\xc3\xa0') l'\xc3\xa0rea d'influ\xc3\xa8ncia italiana que s'hauria hagut de crear a Europa arran de la implantaci\xc3\xb3 del \xc2\xabNou Ordre\xc2\xbb sorgit de la Segona Guerra Mundial.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTan bon punt fou nomenat governador del Dodecan\xc3\xa8s el 1936, Cesare Maria De Vecchi va comen\xc3\xa7ar a promoure el projecte de Benito Mussolini de la It\xc3\xa0lia Imperial, a fi de rememorar les possessions de l'Imperi Rom\xc3\xa0, que arribaven m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels confins europeus, el qual inclo\xc3\xafa l'\xc3\x80frica del Nord (anomenada la Quarta Sponda, o Quarta Ribera)._NEWLINE_El projecte consistia en una It\xc3\xa0lia Imperial que inclo\xc3\xafa, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s dels territoris europeus reclamats pels irredemptistes italians (Ni\xc3\xa7a, la Savoia, el Ticino, la Ven\xc3\xa8cia J\xc3\xbalia, la Dalm\xc3\xa0cia, Corf\xc3\xba, Malta i C\xc3\xb2rsega), poblades per italians durant segles, tamb\xc3\xa9 les col\xc3\xb2nies africanes, habitades pels italians des del segle XIX._NEWLINE_A partir del 1936 i durant la Segona Guerra Mundial, tamb\xc3\xa9 foren afegides dins el projecte imperialista les illes del Dodecan\xc3\xa8s (tot incloent-hi les illes lim\xc3\xadtrofs de Zacint, \xc3\x8dtaca, etc.), arran del qual van ser sotmeses a un proc\xc3\xa9s d'italianitzaci\xc3\xb3 per part del r\xc3\xa8gim feixista. _NEWLINE_Aquest projecte, endegat per Cesare Maria De Vecchi, fou parcialment empr\xc3\xa8s per Benito Mussolini el 1940 per\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s que It\xc3\xa0lia entr\xc3\xa9s en guerra, fou aturat per V\xc3\xadctor Manuel III de Savoia._NEWLINE_Amb l'ocupaci\xc3\xb3 de C\xc3\xb2rsega i de Tun\xc3\xadsia, totes les \xc2\xabhipot\xc3\xa8tiques\xc2\xbb col\xc3\xb2nies (amb l'excepci\xc3\xb3 de Malta) pertanyien a It\xc3\xa0lia, per\xc3\xb2 el projecte de la It\xc3\xa0lia Imperial es va aturar definitivament amb la derrota de les Pot\xc3\xa8ncies de l'Eix durant la Segona Guerra Mundial.\n_START_SECTION_\nPrimer pas: el Dodecan\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer pas per a la formaci\xc3\xb3 de la Gran It\xc3\xa0lia el f\xc3\xa9u Cesare Maria De Vecchi, que el 1936 va dur a terme un proc\xc3\xa9s d'italianitzaci\xc3\xb3 de les illes gregues del Dodecan\xc3\xa8s, on va imposar l'\xc3\xbas de la llengua italiana i va crear una col\xc3\xb2nia de 7.000 italians a  Rodes i a les illes circumdants. Arran de la renovaci\xc3\xb3 del Gran Consell del Feixisme del 1940, es va decidir d'ocupar tamb\xc3\xa9 de Quios, que havia pertangut a la Rep\xc3\xbablica de G\xc3\xa8nova.\n_START_SECTION_\nSegon pas: la \xc2\xabQuarta Ribera\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre l\xc3\xadder feixista, Italo Balbo, va promoure activament l'increment de la comunitat italiana a les costes de L\xc3\xadbia, col\xc3\xb2nia italiana des del 1912. Balbo va anomenar la Tripolit\xc3\xa0nia i la Cirenaica la \xc2\xabQuarta Ribera\xc2\xbb d'It\xc3\xa0lia (en itali\xc3\xa0, la Quarta Sponda) en refer\xc3\xa8ncia a les altres tres riberes mar\xc3\xadtimes (l'occidental o tirrena, l'oriental o adri\xc3\xa0tica i la meridional o mediterr\xc3\xa0nia) de la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica. El 28 d'octubre del 1938 Italo Balbo va enviar a L\xc3\xadbia els primers 20.000 colons italians, coneguts com els Ventimilli; aquests primers colons venien de N\xc3\xa0pols i de G\xc3\xa8nova. La segona gran tramesa de colons data del 28 d'octubre del 1939 i la fou formada per 10.000 italians m\xc3\xa9s. El 1940, a la vig\xc3\xadlia de la Segona Guerra Mundial, gr\xc3\xa0cies a Italo Balbo les estad\xc3\xadstiques de la colonitzaci\xc3\xb3 italiana de L\xc3\xadbia eren for\xc3\xa7a prometedores: a la Tripolit\xc3\xa0nia, el terreny agr\xc3\xadcola constava de 231.089 hect\xc3\xa0rees dividides en 3.675 finques, habitades per 3.960 fam\xc3\xadies (23.919 persones); a la Cirenaica, el nombre d'hect\xc3\xa0rees era de 79.831, les fam\xc3\xadlies eren 2.206 i els italians, 15.014. A tots plegats calia afegir 70.000 italians m\xc3\xa9s escampats per les ciutats de la costa i, per completar el panorama, 424 quil\xc3\xb2metres de carreteres asfaltades, 2.740 de carreteres de terra batuda i 1.882 de carretera litoral des de la frontera tunisiana fins a la d'Egipte. La comunitat italiana de L\xc3\xadbia va arribar a un m\xc3\xa0xim de 112.600 persones, \xc3\xa9s a dir el 13,26% de la poblaci\xc3\xb3 total de L\xc3\xadbia._NEWLINE_Tanmateix, l'objectiu final encara era m\xc3\xa9s ambici\xc3\xb3s: s'hi volia crear una col\xc3\xb2nia que cap a la d\xc3\xa8cada del 1960 arrib\xc3\xa9s a les 500.000 persones, de manera que els italians haurien acabat constituint els 2/3 de la poblaci\xc3\xb3 de la L\xc3\xadbia costanera. El novembre del 1942 tamb\xc3\xa9 Tun\xc3\xadsia (amb la seva poblaci\xc3\xb3 de 100.000-120.000 italians) va ser inclosa en la \xc2\xabQuarta Ribera\xc2\xbb, per\xc3\xb2 al cap d'uns quants mesos fou reconquistada pels Aliats.\n_START_SECTION_\nTercer pas: els Balcans occidentals\n_START_PARAGRAPH_\nLa primavera del 1941, gr\xc3\xa0cies a l'ajut de la Wehrmacht, Benito Mussolini finalment va aconseguir de derrotar Gr\xc3\xa8cia i conquerir part de Iugosl\xc3\xa0via. El Regne d'It\xc3\xa0lia es va annexar l'Eslov\xc3\xa8nia central i meridional (l'anomenada prov\xc3\xadncia italiana de Lubiana) i gran part de Dalm\xc3\xa0cia (la governaci\xc3\xb3 de Dalm\xc3\xa0cia). El general Vittorio Ambrosio, comandant en cap de l'Ex\xc3\xa8rcit itali\xc3\xa0 durant la conquesta de la Dalm\xc3\xa0cia iugoslava, cre\xc3\xa0 una l\xc3\xadnia d'ocupaci\xc3\xb3 italiana des de Ljubljana fins a Montenegro que successivament fou considerada el conf\xc3\xad oriental de la Gran It\xc3\xa0lia. Aquesta frontera inclo\xc3\xafa Montenegro, la Gran Alb\xc3\xa0nia i el principat de Pindos, a l'Epir. De Vecchi tamb\xc3\xa9 va proposar d'annexionar a la Gran It\xc3\xa0lia l'illa de Corf\xc3\xba, les illes J\xc3\xb2niques i les illes de l'Egea meridional, territoris que havien pertangut a la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia, i tamb\xc3\xa9 la \xc2\xabgenovesa\xc2\xbb Quios. Segons aquest projecte de De Vecchi, doncs, tots els Balcans occidentals, des d'Eslov\xc3\xa8nia fins a l'Epir, havien de ser italians; d'aquesta manera s'hauria creat un \xc2\xabespai vital itali\xc3\xa0\xc2\xbb, si b\xc3\xa9 menys extens i ambici\xc3\xb3s que el Lebensraum germ\xc3\xa0nic.\n_START_SECTION_\nUn projecte fracassat\n_START_PARAGRAPH_\nEl projecte de Cesare Maria De Vecchi preveia una It\xc3\xa0lia Imperial que s'estenia de Ni\xc3\xa7a, a l'oest, fins a la governaci\xc3\xb3 de Dalm\xc3\xa0cia, la Gran Alb\xc3\xa0nia (mapa), les illes J\xc3\xb2niques, i pel sud fins a les costes nord-africanes de Tun\xc3\xadsia i de L\xc3\xadbia (amb la Tripolit\xc3\xa0nia i la Cirenaica costaneres i el Fezzan interior)._NEWLINE_En cas de vict\xc3\xb2ria de les Pot\xc3\xa8ncies de l'Eix, Mussolini tenia intenci\xc3\xb3 de prendre el control de Creta (ocupada pels alemanys) i les illes gregues del sud, a fi d'eixamplar les possessions italianes m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del Dodecan\xc3\xa8s i de les illes J\xc3\xb2niques._NEWLINE_Al sud de la \xc2\xabQuarta Ribera\xc2\xbb alguns exponents del feixisme van somiar una It\xc3\xa0lia Imperial que, partint del Fezzan, comprenia Egipte, el Sudan i l'\xc3\x80frica Oriental Italiana. _NEWLINE_La vict\xc3\xb2ria dels Aliats a la Segona Guerra Mundial i la successiva caiguda del r\xc3\xa8gim feixista va posar fi al projecte de la Gran It\xc3\xa0lia"