b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa9bastien \xc3\x89rard\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa9bastien Erhard va n\xc3\xa9ixer a Alemanya el 5 d\'abril de 1752. Va construir el seu primer piano el 1777 a la seva f\xc3\xa0brica de Par\xc3\xads. Quinze anys m\xc3\xa9s tard va traslladar els seus locals al Great Marlborough Street de Londres, per escapar de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa. Aquest trasllat va estar motivat perqu\xc3\xa8 la seva vida estava en perill a causa de la seva creixent fama i a diversos enc\xc3\xa0rrecs rebuts per part de Llu\xc3\xads XVI i Maria Antonieta. M\xc3\xa9s tard va tornar a Par\xc3\xads i va produir instruments des d\'ambdues f\xc3\xa0briques. Els pianos \xc3\x89rard van ser \xc3\xa0mpliament apreciats pels principals m\xc3\xbasics com Ludwig van Beethoven, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin, Gabriel Faur\xc3\xa9, Joseph Haydn, Henri Herz, Franz Liszt, Felix Mendelssohn, Ignaz Moscheles i Giuseppe Verdi, que s\xc3\xb3n nom\xc3\xa9s alguns dels famosos compositors que van posseir pianos \xc3\x89rard._NEWLINE_Torn\xc3\xa0 a Par\xc3\xads el 1796, on r\xc3\xa0pidament introdu\xc3\xad els fortepianos, fets amb estil angl\xc3\xa8s, amb invents creats per ell mateix. All\xc3\xa0 fou l\'enveja dels gremis de fabricants de la ciutat. \xc3\x89s probable que aquest gremi form\xc3\xa9s part dels del gremi de construcci\xc3\xb3 de ventalls, ja que foren aquests darrers els qui requisaren el seu taller. Posteriorment, Lluis XVI canviar d\'estrat\xc3\xa8gia per a poder conferir a \xc3\x89rard el dret a fabricar fortepianos fora del gremi.  _NEWLINE_El 1808 visit\xc3\xa0 de nou Londres on, dos anys m\xc3\xa9s tard, produiria el seu primer mecanisme de doble escapament en una arpa. Anteriorment havia fet altres intents en la construcci\xc3\xb3 d\'arpes, per\xc3\xb2 el nou instrument suposava un gran aven\xc3\xa7 que li donaria reputaci\xc3\xb3 i un mercat exclusiu. S\'ha arribat a comentar que l\'any posterior al seu invent va construir arpes per valor de 25.000\xc2\xa3. El 1812 retorn\xc3\xa0 a Par\xc3\xads i continu\xc3\xa0 perfeccionant els instruments que s\'associaven al seu nom. El 1823 feu un altre salt important produint fortepianos amb mecanisme d\'escapament doble._NEWLINE_En morir va continuar i millorar l\'empresa el seu nebot Pierre \xc3\x89rard (1796-1855), El qual va contractar pr\xc3\xa0cticament de per vida a un gran pianista, Alfred Quidant (1815-1893), el qual amb el seu art feia demostracions del piano per a l\'empresa \xc3\x89rard, a les botigues i sobretot en les exposicions internacionals.  Aquest, en Pierre, va produir la seva pr\xc3\xb2pia arpa g\xc3\xb2tica, caracteritzada per \xc3\xa0ngels i arcs, amb tres cordes suplement\xc3\xa0ries, una a la part aguda i dues a la greu, per\xc3\xb2 no tenia pedals fins que, l\'any 1958, els afeg\xc3\xad Wilfrid Smith._NEWLINE_La fita m\xc3\xa9s important de S\xc3\xa9bastien \xc3\x89rard fou, potser, aconseguir la medalla d\'or de la Gran Exposici\xc3\xb3 de Par\xc3\xads de 1855.\n_START_SECTION_\nPatents d\'arpa\n_START_PARAGRAPH_\nEl novembre de 1794 \xc3\x89rard present\xc3\xa0 la primera patent anglesa per a arpa (Improvements in Pianofortes and Harps, patent no. 2016), un instrument d\'acci\xc3\xb3 simple i refinat, afinat en Mi major, que es podia tocar en vuit tons majors i cinc menors gr\xc3\xa0cies a un mecanisme de forquilla que permetia escur\xc3\xa7ar mig to les cordes._NEWLINE_El mecanisme d\'escapament doble dels set pedals de l\'arpa d\'\xc3\x89rard, perfeccionat i patentat l\'estiu de 1810, amb el n\xc3\xbamero 3332 permetia escur\xc3\xa7ar un o dos semitons cadascuna de les cordes. El mecanisme, emprat encara ara pels constructors d\'arpa, permet als int\xc3\xa8rprets tocar en qualsevol to.\n_START_SECTION_\nPatents de piano\n_START_PARAGRAPH_\nL\'acci\xc3\xb3 dels grans pianos d\'\xc3\x89rard (patent anglesa n\xc3\xbamero 4.631, de l\'any 1821) \xc3\xa9s el predecessor del que utilitzen els pianos de cua moderns. Amb l\'escapament doble, el martell no necessita tornar a baixar fins a la base per poder tornar a tocar la mateixa nota, mentre la tecla seguia pressionada, el martell es mantenia en equilibri a prop de la corda i, gr\xc3\xa0cies a aquest mecanisme, podia tornar a accionar el martell damunt la corda amb m\xc3\xa9s rapidesa del que havia estat possible fins llavors. Aquesta \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s una de les innovacions que es troben encara als pianos moderns, per exemple, \xc3\x89rard va ser el primer constructor a Par\xc3\xads en afegir pedals al piano. Sovint n\'afegia de m\xc3\xa9s amb efectes com la resson\xc3\xa0ncia, a celesta o un "pedal fagot" (al que posava cuir contra les cordes per generar un efecte de brunzit). Va afegir tamb\xc3\xa9 una palanca que s\'activava amb el genoll i que permetia que els martells colpegessin una sola corda. Altres patents del constructor tenen a veure amb aspectes t\xc3\xa8cnics de l\'acci\xc3\xb3 del teclat, la caixa de resson\xc3\xa0ncia i el mecanisme d\'afinaci\xc3\xb3. Pr\xc3\xa0cticament totes aquestes innovacions s\'han mantingut als pianos moderns.'