b"\n_START_ARTICLE_\nAlc\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nAlcans lineals\n_START_PARAGRAPH_\nEls alcans lineals que segueixen al but\xc3\xa0 (4 carbonis) s'anomenen amb el prefix indicador del nombre de carbonis seguit de la terminaci\xc3\xb3 -\xc3\xa0. El prefix n- s'utilitza per a qualsevol alc\xc3\xa0, per llarg que sigui, en el qual tots els carbonis formen una cadena cont\xc3\xadnua sense ramificacions.\n_START_SECTION_\nAlcans ramificats\n_START_PARAGRAPH_\nIgual que els alcans lineals, s\xc3\xb3n compostos de carboni i hidrogen formats per enlla\xc3\xa7os covalents, per compartici\xc3\xb3 d'un parell d'electrons, entre els orbitals sp3 en el cas de l'enlla\xc3\xa7 carboni-carboni i sp\xc2\xb3 del carboni amb s de l'hidrogen en els enlla\xc3\xa7os carboni-hidrogen. La f\xc3\xb3rmula molecular dels alcans ramificats \xc3\xa9s CnH\xe2\x82\x82\xe2\x82\x99\xe2\x82\x8a\xe2\x82\x82, on n representa el nombre d'\xc3\xa0toms de carboni. Aix\xc3\xad doncs, veiem que l'\xc3\xbanic que diferencia un alc\xc3\xa0 lineal d'un altre, amb el mateix nombre de carbonis per\xc3\xb2 amb ramificacions, \xc3\xa9s la conformaci\xc3\xb3 a l'espai, se'ls denomina is\xc3\xb2mers, ja que responen a la mateixa f\xc3\xb3rmula molecular. _NEWLINE_Les normes a l'hora d'anomenar els alcans ramificats m\xc3\xa9s complexos estan determinades pel sistema IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry) establert per diversos comit\xc3\xa8s i comissions en representaci\xc3\xb3 dels qu\xc3\xadmics del m\xc3\xb3n. _NEWLINE_Per a anomenar-los s'ha de seleccionar la cadena m\xc3\xa9s llarga numerant els seus carbonis de manera que el primer substituent (ramificaci\xc3\xb3) tingui el menor \xc3\xadndex possible, si els substituents estan situats a igual dist\xc3\xa0ncia dels \xc3\xa0toms de carboni terminals, tindr\xc3\xa0 prevalen\xc3\xa7a el m\xc3\xa9s senzill. A l'hora d'anomenar els grups que formen les ramificacions s'ha de dir quants i on estan inserits, anomenant els substituents acabats en -il i per ordre alfab\xc3\xa8tic.\n_START_SECTION_\nHalogenurs d'alquil\n_START_PARAGRAPH_\nCal esmentar tamb\xc3\xa9, per la seva import\xc3\xa0ncia, els halogenurs d'alquils, que es denominen haloalcans. A l'hora d'anomenar-los, es tracta l'halogen com si fos una cadena lateral; anomenem primer l'alc\xc3\xa0 com si no tingu\xc3\xa9s l'halogen i afegim a continuaci\xc3\xb3 fluor, clor, brom o iode, juntament amb els n\xc3\xbameros i prefixos que siguin necessaris.\n_START_SECTION_\nPropietats f\xc3\xadsiques dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta taula mostra la variaci\xc3\xb3 dels valors d'aquestes propietats f\xc3\xadsiques en funci\xc3\xb3 del nombre de carbonis de l'alc\xc3\xa0 (en l'eix horitzontal, nombre d'\xc3\xa0toms de carboni dels 14 primers alcans)._NEWLINE_En blau mar\xc3\xad figuren els punts de fusi\xc3\xb3 i en rosa els punt d'ebullici\xc3\xb3 d'alguns alcans en funci\xc3\xb3 del seu nombre de carbonis (en l'eix vertical, temperatura \xe2\x80\x94en graus Celsius\xe2\x80\x94 dels punts de fusi\xc3\xb3 i ebullici\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nPunt d'ebullici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa interacci\xc3\xb3 entre mol\xc3\xa8cules apolars es deu a forces de Van der Waals, que s\xc3\xb3n de naturalesa d\xc3\xa8bil. El fet que aquestes actu\xc3\xafn entre les superf\xc3\xadcies moleculars explica que com major sigui una mol\xc3\xa8cula i en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia la seva superf\xc3\xadcie, m\xc3\xa9s intenses siguin les forces intermoleculars. D'altra banda, el nombre d'electrons que envolten la mol\xc3\xa8cula, cosa que determina tamb\xc3\xa9 la intensitat de les interaccions intermoleculars, s'incrementa amb la massa molecular de l'alc\xc3\xa0. Aix\xc3\xb2 explica que els punts de fusi\xc3\xb3 i ebullici\xc3\xb3 augmentin a mesura que creix el nombre de carbonis en la mol\xc3\xa8cula. De fet el punt d'ebullici\xc3\xb3 augmenta de 20 a 30 graus per a cada carboni que s'agrega a la cadena._NEWLINE_Els alcans amb ramificacions tenen un punt d'ebullici\xc3\xb3 una mica m\xc3\xa9s baix que els seus is\xc3\xb2mers lineals, a m\xc3\xa9s, el punt d'ebullici\xc3\xb3 disminueix a mesura que augmenta el nombre de ramificacions. Aix\xc3\xad, l'n-but\xc3\xa0 bull a -0.5\xc2\xa0\xc2\xb0C, i l'issobut\xc3\xa0 ho fa a -12\xc2\xa0\xc2\xb0C; l'n-pent\xc3\xa0 t\xc3\xa9 un punt d'ebullici\xc3\xb3 de 36\xc2\xa0\xc2\xb0C; l'isopent\xc3\xa0 amb una ramificaci\xc3\xb3, 28\xc2\xa0\xc2\xb0C, i el neopent\xc3\xa0 amb dues, 9.5\xc2\xa0\xc2\xb0C. L'efecte que exerceixen les ramificacions d'aquestes mol\xc3\xa8cules sobre els punts d'ebullici\xc3\xb3 de la subst\xc3\xa0ncia es deu al fet que, en pres\xc3\xa8ncia de ramificacions, la forma de la mol\xc3\xa8cula tendeix a aproximar-se a la d'una esfera, amb la qual cosa disminueix la seva superf\xc3\xadcie i en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia s'afebleixen les interaccions entre les mol\xc3\xa8cules, podent \xc3\xa9sser superades a temperatures inferiors._NEWLINE_D'altra banda els cicloalcans tendeixen a tenir punts d'ebullici\xc3\xb3 majors que les corresponents mol\xc3\xa8cules lineals. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s a causa de les conformacions fixes que adquireixen les mol\xc3\xa8cules, que proporcionen plans per al contacte intermolecular, fent aix\xc3\xad que aquestes interaccions intermoleculars esdevinguin m\xc3\xa9s intenses i m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils d'\xc3\xa9sser ven\xc3\xa7udes.\n_START_SECTION_\nPunt de fusi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl punt de fusi\xc3\xb3 dels alcans segueix la mateixa tend\xc3\xa8ncia que el seu punt d'ebullici\xc3\xb3, pel que fa a l'augment d'aquest a mesura que augmenta el nombre de carbonis de la mol\xc3\xa8cula de l'alc\xc3\xa0 i per tant la seva superf\xc3\xadcie i les forces de Van der Waals s'intensifiquen. Tot i aix\xc3\xb2, per\xc3\xb2, el punt de fusi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 es veu alterat per l'estructura cristal\xc2\xb7lina adoptada, de manera que els alcans amb nombre de carbonis imparell posseeixen punts de fusi\xc3\xb3 una mica inferiors als esperats. Aix\xc3\xb2 es deu al fet que els alcans de longitud parell s'empaqueten b\xc3\xa9 en la fase s\xc3\xb2lida, formant una estructura ben organitzada, que requereix major energia per a rompre's; en canvi l'empaquetament m\xc3\xa9s desordenat dels alcans de longituds imparell requereix menys energia per a trencar-se._NEWLINE_Els punts de fusi\xc3\xb3 dels alcans de cadena ramificada, sol disminuir, tamb\xc3\xa9, a mesura que augmenta el nombre de ramificacions i amb conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia disminueix la superf\xc3\xadcie a causa del seu reordenament. Tot i aix\xc3\xb2 aquesta tend\xc3\xa8ncia es veu alterada en funci\xc3\xb3 de la facilitat de l'alc\xc3\xa0 en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 per a empaquetar-se b\xc3\xa9 en la fase s\xc3\xb2lida, de manera que \xc3\xa9s possible trobar alcans ramificats amb temperatures de fusi\xc3\xb3 superiors a les dels seus is\xc3\xb2mers d'estructura lineal._NEWLINE_El punt de fusi\xc3\xb3 d'alcans amb estructura c\xc3\xadclica \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 major que la corresponent a l'alc\xc3\xa0 d'estructura lineal i mateix nombre de carbonis, degut probablement a la seva major rigidesa i simetria._NEWLINE_Aquestes caracter\xc3\xadstiques expliquen que a temperatura ambient els quatre primers alcans siguin gasos, els tretze seg\xc3\xbcents (C\xe2\x82\x85-C\xe2\x82\x81\xe2\x82\x87) siguin l\xc3\xadquids, i els alcans que presenten 18 \xc3\xa0toms de carboni o m\xc3\xa9s, siguin s\xc3\xb2lids.\n_START_SECTION_\nDensitat\n_START_PARAGRAPH_\nCom major \xc3\xa9s el nombre de carbonis de l'alc\xc3\xa0, les forces intermoleculars s\xc3\xb3n majors i la cohesi\xc3\xb3 intermolecular augmenta, resultant en un augment de la proximitat molecular i, per tant, de la densitat. Tot i aix\xc3\xb2, la densitat dels alcans tendeix a anivellar-se entorn de 0,8 de manera que tots s\xc3\xb3n menys densos que l'aigua; de fet quasi tots els compostos org\xc3\xa0nics s\xc3\xb3n menys densos que l'aigua, ja que igual que els alcans, estan formats b\xc3\xa0sicament per carbonis i hidr\xc3\xb2gens. En general perqu\xc3\xa8 una subst\xc3\xa0ncia sigui m\xc3\xa9s densa que l'aigua, les mol\xc3\xa8cules que la formen han de contenir almenys un \xc3\xa0tom pesat com ara el brom, el iode o varis com el clor. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, en una mescla entre alc\xc3\xa0 i aigua, l'alc\xc3\xa0 constituir\xc3\xa0 la capa superior.\n_START_SECTION_\nPolaritat dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nLa mol\xc3\xa8cula d'un alc\xc3\xa0, ja sigui lineal, ramificada o c\xc3\xadclica, nom\xc3\xa9s presenta enlla\xc3\xa7os covalents. Aquests enlla\xc3\xa7os poden unir dos \xc3\xa0toms iguals, en l'enlla\xc3\xa7 per compartici\xc3\xb3 d'un parell d'electrons degut al solapament frontal de dos orbitals sp3 de dos carbonis, enlla\xc3\xa7 que no presenta cap mena de polaritat; o b\xc3\xa9 enlla\xc3\xa7ar un \xc3\xa0tom de carboni amb un d'hidrogen, l'electronegativitat dels quals no \xc3\xa9s molt diferent i que per tant pr\xc3\xa0cticament tampoc aporta polaritat a l'enlla\xc3\xa7. S'ha de tenir en compte, tamb\xc3\xa9, que la mol\xc3\xa8cula \xc3\xa9s molt sim\xc3\xa8trica, cosa que fa que les d\xc3\xa8bils polaritats s'anul\xc2\xb7lin amb facilitat.\n_START_SECTION_\nSolubilitat\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xad doncs, tenint en compte que semblants dissolen a semblants, els alcans no es dissoldran en aigua a causa del fet que aquesta \xc3\xa9s un dissolvent polar. L'aigua no estableix ponts d'hidrogen amb les mol\xc3\xa8cules d'alcans; de fet, la coexist\xc3\xa8ncia d'un alc\xc3\xa0 i aigua condueix a un increment de l'ordre molecular o sigui, una disminuci\xc3\xb3 de l'entropia del sistema. Aquesta propietat es deu al fet que les interaccions entre les mol\xc3\xa8cules d'aigua s'intensifiquen, ja que romanen allunyades de les mol\xc3\xa8cules d'alcans, que s\xc3\xb3n hidr\xc3\xb2fobes i que per tant tamb\xc3\xa9 s'interrelacionen entre elles. Els alcans seran solubles en dissolvents org\xc3\xa0nics, que s\xc3\xb3n de naturalesa apolar. Trobem, doncs, que els diferents alcans seran miscibles entre si, cosa plausible en la majoria de compostos formats per alcans i d'inter\xc3\xa8s per a l'home que es troben constitu\xc3\xafts per mescles d'hidrocarburs, com ara la gasolina o el gas natural.\n_START_SECTION_\nConductivitat el\xc3\xa8ctrica\n_START_PARAGRAPH_\nEls alcans s\xc3\xb3n mals conductors del corrent el\xc3\xa8ctric, ja que no es polaritzen en pres\xc3\xa8ncia d'un camp el\xc3\xa8ctric, a causa de la baixa dels electrons compartits en els enlla\xc3\xa7os covalents, ja que tendeixen a situar-se entre els dos nuclis.\n_START_SECTION_\nGeometria molecular dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nL'estructura molecular dels alcans afecta directament les seves estructures f\xc3\xadsiques i qu\xc3\xadmiques._NEWLINE_La configuraci\xc3\xb3 electr\xc3\xb2nica del carboni 1s\xc2\xb2 2s\xc2\xb2 2p\xc2\xb2 determina que per a formar-se enlla\xc3\xa7os amb les mateixes caracter\xc3\xadstiques s'hagi d'hibridar l'orbital 2s que t\xc3\xa9 2 electrons i els tres orbitals 2p, dos dels quals tenen un electr\xc3\xb3, per a formar 4 orbitals sp\xc2\xb3 amb un electr\xc3\xb3 cadasc\xc3\xba. Aquests orbitals, que tenen energies id\xc3\xa8ntiques, estan orientats en l'espai formant un tetraedre, de manera que l'angle existent entre ells \xc3\xa9s aproximadament de 109.47\xc2\xb0. _NEWLINE_Per a formar alcans, aquest orbital sp\xc2\xb3, s'encavalcar\xc3\xa0 amb un altre orbital de la mateixa naturalesa d'un altre carboni o amb un orbital 1s de l'hidrogen; el solapament d'aquests orbitals permetr\xc3\xa0 als dos \xc3\xa0toms que participen en l'enlla\xc3\xa7 compartir un parell d'electrons i, en el cas de l'hidrogen, adquirir una estructura estable o, en el cas del carboni, adquirir dita estructura despr\xc3\xa9s d'haver format un enlla\xc3\xa7 amb cadascun dels quatre orbitals sp\xc2\xb3, compartint aix\xc3\xad quatre parells d'electrons i adquirint l'estabilitat caracter\xc3\xadstica de l'octet en la capa de val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Els enlla\xc3\xa7os carboni-hidrogen resulten del solapament de l'orbital s de l'hidrogen amb un orbital sp\xc2\xb3 del carboni. Pel que fa als enlla\xc3\xa7os entre carbonis s\xc3\xb3n producte de la compartici\xc3\xb3 d'un parell d'electrons entre un orbital sp\xc2\xb3 de cadascun dels carbonis. Ambdues superposicions d'orbitals s'efectuen de manera lineal. Es tracta d'enlla\xc3\xa7os sigma fort._NEWLINE_Els angles d'enlla\xc3\xa7 entre els carbonis o entre un carboni i un hidrogen no varien pr\xc3\xa0cticament en funci\xc3\xb3 de l'alc\xc3\xa0, si es tracta d'un hidrocarbur lineal i sense ramificacions. L'angle de l'enlla\xc3\xa7 carboni-hidrogen del met\xc3\xa0 \xc3\xa9s de 109.5\xc2\xba i la seva longitud de 1.1A (1,09\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 m). Aix\xc3\xad, doncs, els angles d'uni\xc3\xb3 i longituds d'aquest enlla\xc3\xa7 en la resta d'hidrocarburs \xc3\xa9s semblant, com tamb\xc3\xa9 ho \xc3\xa9s la longitud de l'enlla\xc3\xa7 entre dos carbonis. Aquesta longitud en l'et\xc3\xa0 \xc3\xa9s de 1.53A (1,53\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0m).\n_START_SECTION_\nConformacions\n_START_PARAGRAPH_\nL'enlla\xc3\xa7 que uneix els \xc3\xa0toms de carboni \xc3\xa9s cil\xc3\xadndricament sim\xc3\xa8tric respecte la l\xc3\xadnia d'uni\xc3\xb3 d'ambd\xc3\xb3s nuclis de carboni; cosa que implica una lliure rotaci\xc3\xb3 entorn d'aquest enlla\xc3\xa7 de manera que es podran intercanviar una multitud de diferents ordenaments at\xc3\xb2mics, anomenats conformacions._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, certes propietats f\xc3\xadsiques de l'et\xc3\xa0 indiquen que la rotaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s completament lliure, sin\xc3\xb3 que existeixen dues conformacions limitants importants, anomenades conformaci\xc3\xb3 eclipsada i conformaci\xc3\xb3 escalonada._NEWLINE_Els \xc3\xa0toms d'hidrogen, tant en el primer com en el segon carboni de la mol\xc3\xa8cula, mantenen un angle de 120\xc2\xb0 entre ells, resultant de la projecci\xc3\xb3 de la base del tetraedre en una superf\xc3\xadcie plana; l'angle de torsi\xc3\xb3 entre un \xc3\xa0tom d'hidrogen determinat del primer carboni i un altre \xc3\xa0tom d'hidrogen del segon carboni pot variar entre 0\xc2\xb0 i 360\xc2\xb0. Existeix, per\xc3\xb2, una conformaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s estable, adoptada per la majoria de mol\xc3\xa8cules en estat natural, consistent en la conformaci\xc3\xb3 escalonada, en la qual l'energia potencial de la mol\xc3\xa8cula \xc3\xa9s m\xc3\xadnima. La difer\xc3\xa8ncia energ\xc3\xa8tica entre aquesta conformaci\xc3\xb3 i la menys estable, la conformaci\xc3\xb3 eclipsada, \xc3\xa9s de 3kcal/mol (12,6 KJ/mol). S'ha de tenir en compte, per\xc3\xb2, que aquesta barrera energ\xc3\xa8tica no \xc3\xa9s molt intensa i que, fins i tot a temperatura ambient, la fracci\xc3\xb3 de col\xc2\xb7lisions que superen aquesta energia \xc3\xa9s bastant alta de manera que la interconversi\xc3\xb3 de conformacions \xc3\xa9s r\xc3\xa0pida. De fet, el temps requerit perqu\xc3\xa8 una mol\xc3\xa8cula d'et\xc3\xa0 passi de la conformaci\xc3\xb3 escalonada a la seg\xc3\xbcent equival a la rotaci\xc3\xb3 d'un grup CH\xe2\x82\x83 de 120\xc2\xb0 en relaci\xc3\xb3 a un altre i requereix de l'ordre de 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb9segons._NEWLINE_L'energia que es requereix per a rotar la mol\xc3\xa8cula d'et\xc3\xa0 entorn de l'enlla\xc3\xa7 carboni-carboni o, cosa que \xc3\xa9s el mateix, la difer\xc3\xa8ncia energ\xc3\xa8tica entre les dues conformacions limitants s'anomena energia torsional. La inestabilitat relativa de la conformaci\xc3\xb3 eclipsada es deu a la repulsi\xc3\xb3 electr\xc3\xb2nica entre els n\xc3\xbavols electr\xc3\xb2nics dels \xc3\xa0toms d'hidrogen, a causa del fet que es troben m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xims entre si; per tant apareix, simult\xc3\xa0niament tamb\xc3\xa9, repulsi\xc3\xb3 est\xc3\xa8rica entre els mateixos elements._NEWLINE_ _NEWLINE_El cas d'alcans majors \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complex, per\xc3\xb2 es basa en els mateixos principis, amb la conformaci\xc3\xb3 antiperiplanar sent m\xc3\xa9s favorable al voltant de cada enlla\xc3\xa7 carboni-carboni. Per aquesta ra\xc3\xb3, els alcans solen mostrar una disposici\xc3\xb3 en zigazaga en els diagrames o en els models. L'estructura real sempre diferir\xc3\xa0 en algun aspecte d'aquestes formes idealitzades, perqu\xc3\xa8, un cop m\xc3\xa9s, les difer\xc3\xa8ncies energ\xc3\xa8tiques entre les conformacions s\xc3\xb3n petites comparades amb l'energia t\xc3\xa8rmica de les mol\xc3\xa8cules; aix\xc3\xad doncs, les mol\xc3\xa8cules dels alcans no tenen una estructura fixa, encara que els models aix\xc3\xad ho suggereixin._NEWLINE_A mesura que es reemplacen els hidr\xc3\xb2gens de l'et\xc3\xa0 per altres \xc3\xa0toms o grups d'ells, apareixen altres factors que afecten l'estabilitat relativa de les conformacions: forces de Van der Waals, interaccions dipol-dipol, ponts d'hidrogen... tot i aix\xc3\xb2 la tend\xc3\xa8ncia dels orbitals d'enlla\xc3\xa7os sobre carbonis adjacents segueix essent de localitzar-se escalonadament, de manera que tota rotaci\xc3\xb3 que s'allunyi d'aquesta situaci\xc3\xb3 va acompanyada de tensi\xc3\xb3 torsional.\n_START_SECTION_\nIs\xc3\xb2mers dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nDos compostos qu\xc3\xadmics diferents amb la mateixa f\xc3\xb3rmula molecular es denominen is\xc3\xb2mers. El nombre d'is\xc3\xb2mers d'un alc\xc3\xa0 determinat dependr\xc3\xa0 del nombre d'\xc3\xa0toms de carboni presents en la mol\xc3\xa8cula. Aix\xc3\xad, ni el met\xc3\xa0, ni l'et\xc3\xa0, ni el prop\xc3\xa0 poden presentar cap mena d'is\xc3\xb2mers. Tot i aix\xc3\xb2, a partir del but\xc3\xa0, que pot presentar-ne dos, el nombre d'is\xc3\xb2mers augmenta de forma brusca. _NEWLINE_En aquesta taula s'il\xc2\xb7lustra l'augment de possibles is\xc3\xb2mers que pot posseir un hidrocarbur lineal i saturat en funci\xc3\xb3 del seu nombre de carbonis._NEWLINE_Tot i compartir la f\xc3\xb3rmula molecular, els is\xc3\xb2mers constitueixen subst\xc3\xa0ncies diferenciades en les seves propietats f\xc3\xadsiques i qu\xc3\xadmiques, per les diferents estructures que adopten, tamb\xc3\xa9 en l'espai. De fet, cap moviment de torsi\xc3\xb3 ni rotaci\xc3\xb3 entorn dels enlla\xc3\xa7os carboni-carboni pot fer coincidir la cadena lineal amb un dels seus is\xc3\xb2mers ramificat, ja que en aquests hi ha almenys un carboni unit a altres tres, mentre que en la lineal cap carboni s'enlla\xc3\xa7a amb m\xc3\xa9s de dos._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es poden formar is\xc3\xb2mers d'un alc\xc3\xa0 de cadena lineal de forma artificial; es tracta d'escalfar-los en pres\xc3\xa8ncia d'un catalitzador de plat\xc3\xad. En la isomeritzaci\xc3\xb3 els alcans es converteixen en els seus is\xc3\xb2mers de cadena ramificada. En el proc\xc3\xa9s de reformat, els alcans es converteixen en les seves formes c\xc3\xadcliques o en hidrocarburs arom\xc3\xa0tics, alliberant hidrogen com a subproducte. Ambd\xc3\xb3s processos eleven l'\xc3\xadndex d'oct\xc3\xa0 de la subst\xc3\xa0ncia (explicat posteriorment)\n_START_SECTION_\nPropietats qu\xc3\xadmiques dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nCom ja indica el nom antic de parafines, provinent del llat\xc3\xad: parum affinis, els alcans presenten una reactivitat baixa amb la majoria de compostos, ja que els seus enlla\xc3\xa7os de carboni s\xc3\xb3n relativament estables i no poden ser f\xc3\xa0cilment trencats. De fet en el petroli cru les mol\xc3\xa8cules dels alcans poden romandre qu\xc3\xadmicament sense canvis durant milions d'anys._NEWLINE_A difer\xc3\xa8ncia de molts altres compostos org\xc3\xa0nics, no posseeixen grups funcionals i \xc3\xbanicament reaccionen, i de manera pobra, amb subst\xc3\xa0ncies i\xc3\xb2niques o polars. La Ka dels alcans t\xc3\xa9 valors inferiors a 60, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, s\xc3\xb3n pr\xc3\xa0cticament inerts als \xc3\xa0cids i bases._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, els alcans poden donar lloc a reaccions d'important rellev\xc3\xa0ncia, com s\xc3\xb3n reaccions d'oxidaci\xc3\xb3-reducci\xc3\xb3 (mitjan\xc3\xa7ant oxigen o hal\xc3\xb2gens), pir\xc3\xb2lisis, nitracions, cracking, isomeritzacions... Els radicals lliures, mol\xc3\xa8cules amb un nombre imparell d'electrons i, per tant, amb algun electr\xc3\xb3 desaparellat, juguen un paper important en la majoria de les reaccions dels alcans, com s\xc3\xb3n el cracking o el reformat, on els alcans de cadena llarga es converteixen en alcans de cadena curta i els alcans de cadena lineal esdevenen els seus is\xc3\xb2mers ramificats respectivament._NEWLINE_A m\xc3\xa9s els alcans interaccionen i s'uneixen a certs complexos de metalls de transici\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCracking\n_START_PARAGRAPH_\nL'objectiu del cracking \xc3\xa9s la ruptura de mol\xc3\xa8cules grans en unitats m\xc3\xa9s petites. Aquesta operaci\xc3\xb3 pot realitzar-se per mitj\xc3\xa0 d'un m\xc3\xa8tode t\xc3\xa8rmic o un m\xc3\xa8tode catal\xc3\xadtic. _NEWLINE_La pir\xc3\xb2lisi (del grec: pyr, que significa foc, i lysis, que significa p\xc3\xa8rdua) consisteix en la descomposici\xc3\xb3 per calor d'una subst\xc3\xa0ncia. La pir\xc3\xb2lisi d'alcans, en particular pel que fa al petroli, s'anomena cracking t\xc3\xa8rmic, proc\xc3\xa9s que segueix un mecanisme de reacci\xc3\xb3 homol\xc3\xadtic amb formaci\xc3\xb3 de radicals lliures. En el cracking t\xc3\xa8rmic, els alcans simplement es fan passar per una c\xc3\xa0mera escalfada a temperatures elevades: els alcans pesats es converteixen en alquens, alcans lleugers i hidrogen. Aquest proc\xc3\xa9s produeix etil\xc3\xa8 (C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x84) en abund\xc3\xa0ncia i altres mol\xc3\xa8cules petites._NEWLINE_En una modificaci\xc3\xb3, anomenada cracking al vapor, es mesclen els hidrocarburs amb vapor, s'escalfen a 700-900\xc2\xa0\xc2\xb0C en una fracci\xc3\xb3 de segon i es refreden r\xc3\xa0pidament. Aquest proc\xc3\xa9s est\xc3\xa0 adquirint import\xc3\xa0ncia creixent en la producci\xc3\xb3 d'hidrocarburs per a s\xc3\xadntesi, incloent-hi: etil\xc3\xa8, propil\xc3\xa8, butadi\xc3\xa8, isopr\xc3\xa8 i ciclopentadi\xc3\xa8. _NEWLINE_El proc\xc3\xa9s de cracking catal\xc3\xadtic va dirigit a la producci\xc3\xb3 de combustible i no a la producci\xc3\xb3 de mat\xc3\xa8ries primeres. Involucra la pres\xc3\xa8ncia d'un catalitzador \xc3\xa0cid, generalment \xc3\xa0cids s\xc3\xb2lids com el silice-al\xc3\xbamina finament dividit a 450-550\xc2\xa0\xc2\xb0C i sota una lleugera pressi\xc3\xb3, que promouen l'heter\xc3\xb2lisis (ruptura asim\xc3\xa8trica) dels enlla\xc3\xa7os de les mol\xc3\xa8cules que integren fraccions pesades de petroli, produint parells d'ions de c\xc3\xa0rregues oposades, generalment un carbo-cati\xc3\xb3 i un ani\xc3\xb3 hidrur, que \xc3\xa9s molt inestable. Els radicals lliures d'alquils i els carbocations s\xc3\xb3n altament inestables i sofreixen processos de reordenament de la cadena i l'excisi\xc3\xb3 de l'enlla\xc3\xa7 C-C en la posici\xc3\xb3 beta, a m\xc3\xa9s de transfer\xc3\xa8ncies d'hidr\xc3\xb2gens o hidrur intramolecular i extramolecular. Aquest proc\xc3\xa9s no solament augmenta la producci\xc3\xb3 de metzina, rompent mol\xc3\xa8cules grans en altres de m\xc3\xa9s petites, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 millora la seva qualitat, ja que es generen alcans i alquens altament ramificats. _NEWLINE_En ambd\xc3\xb3s tipus de processos, els reactius intermediaris (radicals, ions) es regeneren de manera permanent per la qual cosa es tracta d'un mecanisme d'autopropagaci\xc3\xb3 en cadena. Eventualment, la cadena de reaccions acaba en una recombinaci\xc3\xb3 d'ions o radicals.\n_START_SECTION_\nIsomeritzaci\xc3\xb3 i reformat d'alcans\n_START_PARAGRAPH_\nLa isomeritzaci\xc3\xb3 i reformat s\xc3\xb3n processos en els quals els alcans de cadena lineal s\xc3\xb3n escalfats en pres\xc3\xa8ncia d'un catalitzador de plat\xc3\xad. En la isomeritzaci\xc3\xb3, els alcans es converteixen en els seus is\xc3\xb2mers de cadena ramificada. En el reformat, els alcans es converteixen en les seves formes c\xc3\xadcliques o en hidrocarburs arom\xc3\xa0tics, alliberant hidrogen com a subproducte. Ambd\xc3\xb3s processos eleven l'\xc3\xadndex d'oct\xc3\xa0 de la subst\xc3\xa0ncia.\n_START_SECTION_\nAltres reaccions\n_START_PARAGRAPH_\nEn pres\xc3\xa8ncia d'un catalitzador de n\xc3\xadquel els alcans reaccionen amb vapor per a produir hidrogen. Els alcans poden ser clorsulfanats i nitrats, tot i que ambdues reaccions requereixen condicions especials. La fermentaci\xc3\xb3 dels alcans en \xc3\xa0cids carbox\xc3\xadlics \xc3\xa9s d'import\xc3\xa0ncia t\xc3\xa8cnica. En la Reacci\xc3\xb3 de Reed, el di\xc3\xb2xid de sofre i clor converteixen els hidrocarburs en clorurs de sulfinil, en un proc\xc3\xa9s indu\xc3\xaft per la llum.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nUn compost desconegut es caracteritza com un alc\xc3\xa0 mitjan\xc3\xa7ant proves negatives. _NEWLINE_L'an\xc3\xa0lisi elemental qualitativa d'un alc\xc3\xa0 d\xc3\xb3na resultats negatius per a tots els elements excepte per al carboni i l'hidrogen. Si s'efectua una combusti\xc3\xb3 quantitativa, es demostra l'abs\xc3\xa8ncia d'oxigen. Juntament amb una determinaci\xc3\xb3 del pes molecular del compost, la combusti\xc3\xb3 d\xc3\xb3na la f\xc3\xb3rmula molecular CnH\xe2\x82\x82\xe2\x82\x99\xe2\x82\x8a\xe2\x82\x82 corresponent a l'alc\xc3\xa0. Un alc\xc3\xa0 no \xc3\xa9s \xc3\xbanicament insoluble en aigua, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 en \xc3\xa0cids i bases dissoltes i \xc3\xa0cid sulf\xc3\xbaric concentrat; contr\xc3\xa0riament, la majoria de la resta de composts org\xc3\xa0nics es dissolen en un o m\xc3\xa9s d'aquests dissolvents. L'espectre d'aquests en ser irradiats amb radiaci\xc3\xb3 infrarroja presenta tamb\xc3\xa9 bandes d'absorci\xc3\xb3 caracter\xc3\xadstiques dels grups at\xc3\xb2mics com ara OH, C=O, C=C...; els alcans, en canvi, manquen d'aquesta an\xc3\xa0lisi espectral a causa de l'abs\xc3\xa8ncia de grups funcionals._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'haver determinat que es tracta d'un alc\xc3\xa0 s'ha de descobrir de quin alc\xc3\xa0 es tracta. Partint de les seves propietats f\xc3\xadsiques: punts d'ebullici\xc3\xb3 i fusi\xc3\xb3, densitat, \xc3\xadndex de refracci\xc3\xb3, espectres infrarrojos i espectrometria de masses, identificarem com un alc\xc3\xa0 pr\xc3\xa8viament descrit i d'estructura coneguda. Contr\xc3\xa0riament, si es tracta d'un alc\xc3\xa0 nou, la comprovaci\xc3\xb3 estructural d'aquest \xc3\xa9s una tasca bastant complicada.\n_START_SECTION_\nAplicacions dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nLes aplicacions d'un cert alc\xc3\xa0 poden \xc3\xa9sser determinades bastant b\xc3\xa9 d'acord amb el nombre d'\xc3\xa0toms de carboni.\n_START_SECTION_\nAlcans en estat gas\xc3\xb3s o l\xc3\xadquid molt vol\xc3\xa0til\n_START_PARAGRAPH_\nEls quatre primers alcans s\xc3\xb3n usats principalment per a prop\xc3\xb2sits de calefacci\xc3\xb3 i per a la cuina, en alguns pa\xc3\xafsos tamb\xc3\xa9 s'usen per a generar electricitat. El met\xc3\xa0 i l'et\xc3\xa0 s\xc3\xb3n els principals components del gas natural; poden esser emmagatzemats en forma gasosa a baixes pressions, tot i que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil transportar-los en forma l\xc3\xadquida, cosa que requereix tant la compressi\xc3\xb3 com el refredament del gas._NEWLINE_El prop\xc3\xa0 i el but\xc3\xa0 poden \xc3\xa9sser l\xc3\xadquids a pressions moderadament baixes i s\xc3\xb3n coneguts com a gasos liquats per petroli (GLP). Per exemple el prop\xc3\xa0 s'utilitza en el cremador de gas prop\xc3\xa0, el but\xc3\xa0 en els encenedors descartables dels cigarrets. Aquests dos alcans s\xc3\xb3n utilitzats tamb\xc3\xa9 com propelents en polveritzadors.\n_START_SECTION_\nAlcans en estat l\xc3\xadquid vol\xc3\xa0til\n_START_PARAGRAPH_\nEn certes condicions l'explosi\xc3\xb3 suau de la mescla combustible-aire \xc3\xa9s reempla\xc3\xa7ada en el cilindre d'un motor de benzina per un colpeig que redueix considerablement la pot\xc3\xa8ncia del motor, cosa que pot resoldre's amb la utilitzaci\xc3\xb3 d'hidrocarburs amb una tend\xc3\xa8ncia anticolpeig (\xc3\xadndex d'oct\xc3\xa0) elevada, en relaci\xc3\xb3 a un valor m\xc3\xa0xim de 100 assignat al 2,2,4-trimetilpent\xc3\xa0 (iso-oct\xc3\xa0)._NEWLINE_Com a hidrocarburs amb estructures diferents, difereixen \xc3\xa0mpliament de la seva tend\xc3\xa8ncia al colpeig. Per norma general els alcans ramificats, els alquens i els hidrocarburs arom\xc3\xa0tics tenen excel\xc2\xb7lents qualitats anticolpeix i s'obtenen a partir dels hidrocarburs del petroli per mitj\xc3\xa0 del cracking catal\xc3\xadtic i la reformaci\xc3\xb3 catal\xc3\xadtica. Els alcans molt ramificats se sintetitzen a partir d'alquens i alcans per alquilaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aquesta explicaci\xc3\xb3 argumenta la utilitzaci\xc3\xb3 de l\xc3\xadquids raonablement vol\xc3\xa0tils (des del pent\xc3\xa0 fins a l'oct\xc3\xa0) com a combustibles en motors de combusti\xc3\xb3 interna, ja que poden vaporitzar r\xc3\xa0pidament a l'entrar en la cambra de combusti\xc3\xb3, sense formar gotes, que romprien la uniformitat de la combusti\xc3\xb3. Es prefereixen els alcans de cadena ramificada i sobretot el 2,2,4-trimetilpent\xc3\xa0 (iso-oct\xc3\xa0), ja que s\xc3\xb3n menys susceptibles a la ignici\xc3\xb3 prematura, causant del cascabelleig en els motors provocats pels seus an\xc3\xa0legs lineals. _NEWLINE_A m\xc3\xa9s del seu \xc3\xbas com a combustibles, els alcans mitjans s\xc3\xb3n bons solvents per a subst\xc3\xa0ncies no polars.\n_START_SECTION_\nAlcans en estat l\xc3\xadquid\n_START_PARAGRAPH_\nEls alcans des del non\xc3\xa0 fins, podria dir-se, l'hexadec\xc3\xa0 (un alc\xc3\xa0 que posseeix 16 \xc3\xa0toms de carboni) s\xc3\xb3n l\xc3\xadquids d'alta viscositat, cada vegada menys aptes per al seu \xc3\xbas en benzines. En canvi, formen la major part del gasoli i combustibles per als avions. Els combustibles di\xc3\xa8sel estan caracteritzats pel seu \xc3\xadndex de cet\xc3\xa0 (hexadec\xc3\xa0). Tot i aix\xc3\xb2, el seu alt punt de fusi\xc3\xb3 pot causar problemes a baixes temperatures i en regions polars on el combustible es torna massa esp\xc3\xa8s per a tenir una flu\xc3\xafdesa adequada._NEWLINE_Els alcans a partir de l'hexadec\xc3\xa0 constitueixen els components m\xc3\xa9s importants de l'oli combustible i lubricant. La funci\xc3\xb3 dels \xc3\xbaltims \xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9, la d'actuar com a agents anticorrosius, ja que la seva naturalesa hidr\xc3\xb2foba implica que l'aigua no pugui arribar a la superf\xc3\xadcie del metall.\n_START_SECTION_\nAlcans en estat s\xc3\xb2lid\n_START_PARAGRAPH_\nMolts alcans s\xc3\xb2lids troben el seu \xc3\xbas com a cera de parafina, per exemple en espelmes; aquesta cera, per\xc3\xb2, no s'ha de confondre amb la vertadera cera constitu\xc3\xafda principalment d'\xc3\xa9sters._NEWLINE_Els alcans amb una longitud de cadena d'aproximadament 35 o m\xc3\xa9s \xc3\xa0toms de carboni es troben en el betum. S'usen, per exemple, per a asfaltar els camins. Tot i aix\xc3\xb2, els alcans superiors tenen poc valor i solen rompre's en alcans menors per mitj\xc3\xa0 de cracking._NEWLINE_Alguns pol\xc3\xadmers sint\xc3\xa8tics tals com el polietil\xc3\xa8 i el propil\xc3\xa8 s\xc3\xb3n alquens amb cadenes que contenen cents de mils d'\xc3\xa0toms de carboni. Aquests materials s'utilitzen en innombrables aplicacions i es fabriquen milions de tones d'aquests materials al llarg de l'any.\n_START_SECTION_\nPres\xc3\xa8ncia d'alcans en l'univers\n_START_PARAGRAPH_\nEl met\xc3\xa0 i l'et\xc3\xa0 constitueixen una part important en la composici\xc3\xb3 de l'atmosfera de J\xc3\xbapiter (0,1% met\xc3\xa0, 0,0002% et\xc3\xa0), Saturn (0,2% met\xc3\xa0, 0,0005% et\xc3\xa0), Ur\xc3\xa0 (1,99% met\xc3\xa0, 0,00025% et\xc3\xa0) i Nept\xc3\xba (1,5% met\xc3\xa0, 1,5ppm et\xc3\xa0). _NEWLINE_Tit\xc3\xa0, un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit de Saturn, va ser estudiat per la sonda espacial Huygens, cosa que va permetre con\xc3\xa8ixer que en l'atmosfera de Tit\xc3\xa0 plou met\xc3\xa0 l\xc3\xadquid a la superf\xc3\xadcie de la lluna. Tamb\xc3\xa9 es va observar a Tit\xc3\xa0 un volc\xc3\xa0 que extreia met\xc3\xa0, i es creu que aquesta activitat volc\xc3\xa0nica \xc3\xa9s una font significativa de met\xc3\xa0 a l'atmosfera. Tamb\xc3\xa9 sembla que hi ha llacs de met\xc3\xa0/et\xc3\xa0 prop de les regions polars n\xc3\xb2rdiques de Tit\xc3\xa0, com ho va descobrir el sistema d'imatges per radar de la sonda Cassini. Tamb\xc3\xa9 s'ha detectat met\xc3\xa0 i et\xc3\xa0 a la cua del cometa Hyakutake. L'an\xc3\xa0lisi qu\xc3\xadmica mostr\xc3\xa0 que els gels formats en l'espai interestel\xc2\xb7lar, lluny del sol, podrien haver-se evaporat en forma desigual degut a la diferent volatilitat d'aquestes mol\xc3\xa8cules. Tamb\xc3\xa9 s'han detectat alcans en meteorits com les condrites carbon\xc3\xa0cies.\n_START_SECTION_\nAbund\xc3\xa0ncia dels alcans a la Terra\n_START_PARAGRAPH_\nEl petroli \xc3\xa9s una mescla d'alcans l\xc3\xadquids i altres hidrocarburs, que varen formar-se a partir d'animals marins i plantes (zoopl\xc3\xa0ncton i fitopl\xc3\xa0ncton) morts i enfonsats en el fons dels mars antics i coberts amb sediments durant milions d'anys a altes temperatures i pressions, fins a la forma actual._NEWLINE_El gas natural, per exemple, es pot obtenir de la reacci\xc3\xb3:_NEWLINE_C\xe2\x82\x86H\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x86 \xe2\x86\x92 3CH\xe2\x82\x84 + 3CO\xe2\x82\x82_NEWLINE_Aquests hidrocarburs varen ser absorbits en roques poroses i es varen localitzar en una c\xc3\xa0psula impermeable de roca quedant-se atrapats. A difer\xc3\xa8ncia del met\xc3\xa0, que es forma en grans quantitats, fins i tot de manera excessiva, els alcans superiors (alcans amb 9 \xc3\xa0toms de carboni o m\xc3\xa9s) rares vegades es produeixen en grans quantitats en la naturalesa. Aix\xc3\xad doncs, aquests dip\xc3\xb2sits, camps de petroli, s'han format durant milions d'anys i una vegada exhaurits no poden ser reempla\xc3\xa7ats r\xc3\xa0pidament. L'esgotament d'aquests hidrocarburs \xc3\xa9s la base del que es coneix com a crisi energ\xc3\xa8tica._NEWLINE_Els alcans s\xc3\xb2lids com el quitr\xc3\xa0 es formen quan els alcans m\xc3\xa9s vol\xc3\xa0tils, com ara gasos i olis s'alliberen dels dip\xc3\xb2sits d'hidrocarburs. Un dels dip\xc3\xb2sits m\xc3\xa9s gran d'alcans s\xc3\xb2lids \xc3\xa9s el llac d'asfalt conegut com el llac Pitch situat a Trinitat i Tobago. _NEWLINE_El met\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 es troba present en l'anomenat biog\xc3\xa0s, produ\xc3\xaft per animals i mat\xc3\xa8ria en descomposici\xc3\xb3, que \xc3\xa9s una possible font renovable d'energia._NEWLINE_Tot i que el met\xc3\xa0, com la resta d'alcans, presenta una baixa solubilitat en aigua, a altes pressions i temperatures molt baixes, com s\xc3\xb3n les dels fons dels oceans pot co-cristal\xc2\xb7litzar amb aquesta per formar hidrat de met\xc3\xa0 de naturalesa s\xc3\xb2lida. La quantitat d'energia combustible d'aquests camps d'hidrat de met\xc3\xa0 sobrepassa el contingut energ\xc3\xa8tic de tots els dip\xc3\xb2sits de gas natural i petroli junts; aix\xc3\xad el met\xc3\xa0 extret del clatrat de met\xc3\xa0 es considera un candidat per a combustibles futurs. Per\xc3\xb2 els cient\xc3\xadfics tenen la tasca d'idear la manera d'extreure aquests grans blocs sense causar un desastre ambiental, ja que es troba sota el permafrost i la plataforma continental._NEWLINE_El biog\xc3\xa0s \xc3\xa9s l'alternativa al gas natural, est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per: Met\xc3\xa0 (CH\xe2\x82\x84):55,68%. Di\xc3\xb3xid de carboni (CO\xe2\x82\x82): 34,85%. Nitrogen (N\xe2\x82\x82): 9,61%. Oxigen (O\xe2\x82\x82): 0,63%. \xc3\x80cid sulfh\xc3\xaddric (SH\xe2\x82\x82), amon\xc3\xadac (NH\xe2\x82\x83) i compostos org\xc3\xa0nics vol\xc3\xa0tils (VOC's) en quantitats poc significatives\n_START_SECTION_\nImport\xc3\xa0ncia dels alcans en fongs i plantes\n_START_PARAGRAPH_\nEls alcans tamb\xc3\xa9 juguen un rol, si b\xc3\xa9 menor, en la biologia dels tres grups d'organismes eucariotes: fongs, plantes i animals. Alguns llevats especialitzats, com Candida tropicale, Pichia sp. o Rhodotorula sp., poden utilitzar alcans com una font de carboni i/o energia. El fong Amorphotheca resinae prefereix els alcans de cadena llarga dels combustibles d'aviaci\xc3\xb3, i poden causar seriosos problemes als avions en les regions tropicals. En les plantes, hi podem trobar alcans s\xc3\xb2lids de cadena llarga formant una ferma capa de cera, la cut\xc3\xadcula, sobre l'\xc3\xa0rea de les plantes exposades a l'aire. Aquesta protegeix la planta de la p\xc3\xa8rdua d'aigua, aix\xc3\xad com evita el leaching de minerals importants per la pluja. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s una protecci\xc3\xb3 contra els bacteris, fongs, i insectes perjudicials. Aquests \xc3\xbaltims s'enfonsen amb les seves potes en la subst\xc3\xa0ncia cerosa suau i tenen m\xc3\xa9s dificultat per a moure's. La capa brillant sobre les fruites, com ara les pomes, est\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda per alcans de cadena llarga. Les cadenes de carboni tenen generalment entre vint i trenta \xc3\xa0toms de carboni de longitud, i les plantes les preparen a partir dels \xc3\xa0cids grassos. La composici\xc3\xb3 exacta de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de cera no dep\xc3\xa8n \xc3\xbanicament de l'esp\xc3\xa8cie, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 de l'estaci\xc3\xb3 de l'any; els factors ambientals, com ara les condicions d'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3, temperatures o la humitat.\n_START_SECTION_\nImport\xc3\xa0ncia dels alcans en animals\n_START_PARAGRAPH_\nEls alcans es troben en productes animals, tot i que s\xc3\xb3n menys importants que els hidrocarburs insaturats. Un exemple \xc3\xa9s l'oli de fetge de taur\xc3\xb3, format en un 14% per prist\xc3\xa0 (2,6,10,14-tetrametilnonadec\xc3\xa0, C\xe2\x82\x81\xe2\x82\x89H\xe2\x82\x84\xe2\x82\x80). La seva abund\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s m\xc3\xa9s significativa en les feromones, missatgers qu\xc3\xadmics, que representen la base de quasi tota la comunicaci\xc3\xb3 entre insectes. En alguns tipus com l'escarabat Xylotrechus colonus, principalment el petacos\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x85H\xe2\x82\x85\xe2\x82\x82), 3-metilhexacos\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x86H\xe2\x82\x85\xe2\x82\x84) i 9-metilhexacos\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x86H\xe2\x82\x85\xe2\x82\x84), es transfereixen per contacte corporal. En altres com ara la mosca ts\xc3\xa9-ts\xc3\xa9 Glossina morsitans morsitans, la feromona cont\xc3\xa9 els quatre alcans 2-metiloctodec\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x81\xe2\x82\x88H\xe2\x82\x83\xe2\x82\x88), 17,21-dimetilnonatriacont\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x83\xe2\x82\x89H\xe2\x82\x88\xe2\x82\x80), 15,19-dimetilnonatriacont\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x83\xe2\x82\x89H\xe2\x82\x88\xe2\x82\x80) i 15,19,23-trimetiltetracont\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x84\xe2\x82\x80H\xe2\x82\x88\xe2\x82\x82), que actua mitjan\xc3\xa7ant l'olfacte en dist\xc3\xa0ncies llargues, una caracter\xc3\xadstica molt \xc3\xbatil pel que fa al control de plagues.\n_START_SECTION_\nRelacions ecol\xc3\xb2giques, en les quals els alcans juguen una import\xc3\xa0ncia clau\n_START_PARAGRAPH_\nUn exemple en qu\xc3\xa8 tant els alcans de les plantes com els dels animals juguen un rol important \xc3\xa9s la relaci\xc3\xb3 entre l'abella Andrena nigroaenea i l'orqu\xc3\xaddia Ophrys sphegodes; aquesta \xc3\xbaltima dep\xc3\xa8n, per a poder pol\xc2\xb7linitzar-se, de la primera. Les abelles Andrena nigroaenea usen feromones per a identificar un company; en el cas d'A. nigroaenea, les femelles emeten una mescla de tricos\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x83H\xe2\x82\x84\xe2\x82\x88), petacos\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x85H\xe2\x82\x85\xe2\x82\x82) i heptacos\xc3\xa0 (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x87H\xe2\x82\x85\xe2\x82\x86) en la proporci\xc3\xb3 3:3:1, i els mascles s\xc3\xb3n atrets espec\xc3\xadficament per aquesta olor. L'orqu\xc3\xaddia pren avantatge d'aquest aparellament per fer que les abelles mascle recol\xc2\xb7lectin i disseminin el seu pol\xc2\xb7len; no nom\xc3\xa9s les seves flors s'assemblen a aquest tipus d'abella, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 produeixen grans quantitats dels tres alcans en la mateixa proporci\xc3\xb3 que les abelles A. nigroaenea femella. Com a resultat, nombrosos mascles s\xc3\xb3n atrets a les flors i intenten copular amb la seva companya imagin\xc3\xa0ria; tot i que aquest comportament no es corona amb l'\xc3\xa8xit per a l'abella, permet a l'orqu\xc3\xaddia la transfer\xc3\xa8ncia del seu pol\xc2\xb7len, que es dispersar\xc3\xa0 quan l'abella abandoni la planta.\n_START_SECTION_\nRiscos i perills dels alcans\n_START_PARAGRAPH_\nEl met\xc3\xa0 \xc3\xa9s explosiu quan es troba mesclat amb l'aire (1 \xe2\x80\x93 8% CH\xe2\x82\x84) i \xc3\xa9s un agent molt fort en l'efecte hivernacle. Altres alcans menors tamb\xc3\xa9 formen mescles explosives amb l'aire. Els alcans l\xc3\xadquids lleugers s\xc3\xb3n altament inflamables, tot i que aquest risc decreix amb l'augment de la longitud de la cadena de carboni, ja que cada vegada es necessiten temperatures m\xc3\xa9s altes. El pent\xc3\xa0, l'hex\xc3\xa0, l'hept\xc3\xa0 i l'oct\xc3\xa0 estan classificats com a perillosos per al medi ambient i nocius. L'is\xc3\xb2mer de cadena lineal de l'hex\xc3\xa0 \xc3\xa9s una neurotoxina.\n_START_SECTION_\nPerills del met\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl met\xc3\xa0 t\xc3\xa9 un sol carboni i quatre hidr\xc3\xb2gens. La forma general de la mol\xc3\xa8cula \xc3\xa9s un tetraedre, una figura amb quatre cares triangulars id\xc3\xa8ntiques, amb un \xc3\xa0tom d'hidrogen en cada v\xc3\xa8rtex i l'\xc3\xa0tom de carboni en el centre. \xc3\x89s m\xc3\xa9s lleuger que l'aire, incolor, inodor i inflamable, forma part del gas natural (entre un 75% i un 90%) juntament amb l'et\xc3\xa0 i una petita proporci\xc3\xb3 de prop\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 es troba en el gas que s'acumula en les mines de carb\xc3\xb3, on pren el nom de gris\xc3\xba i \xc3\xa9s molt perill\xc3\xb3s a causa de la seva facilitat per a inflamar-se i provocar explosions. D'aquesta manera, al llarg de la hist\xc3\xb2ria, han perdut la vida molts miners. Actualment s'utilitza una l\xc3\xa0mpada de seguretat inventada per Humphrey Davy en la qual una tela met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica envolta la flama, refreda la mescla gasosa interna i impedeix aix\xc3\xad una inflamaci\xc3\xb3 del gris\xc3\xba._NEWLINE_Certs tipus de bacteris poden metabolitzar els alcans. S\xc3\xb3n m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cils de degradar aquells que tenen un nombre parell de carbonis respecte a les cadenes de longitud imparell.\n_START_SECTION_\nDescomposici\xc3\xb3 d'alcans, metan\xc3\xb2gens\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme descomposici\xc3\xb3 pot aplicar-se per referir-nos al fenomen de desintegraci\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica o putrefacci\xc3\xb3 causat pels microorganismes. Mitjan\xc3\xa7ant descomposici\xc3\xb3 obtenim tamb\xc3\xa9 productes \xc3\xbatils com el petroli._NEWLINE_El 60% de les emissions de met\xc3\xa0 en tot el m\xc3\xb3n \xc3\xa9s d'origen antropog\xc3\xa8nic, \xc3\xa9s a dir s\xc3\xb3n produ\xc3\xafdes en funci\xc3\xb3 de l'activitat humana o s\xc3\xb3n producte d'accions orientades al nostre benefici, principalment d'activitats agr\xc3\xadcoles. La concentraci\xc3\xb3 d'aquest gas s'ha incrementat de 0.8 a 1.7 ppm en els \xc3\xbaltims 200 anys._NEWLINE_Pr\xc3\xa0cticament la totalitat del met\xc3\xa0 de la terra \xc3\xa9s produ\xc3\xaft directament o indirectament per organismes. Una petita proporci\xc3\xb3 prov\xc3\xa9 de les plantes en descomposici\xc3\xb3, enterrades, les parts dissoltes de les quals, es converteixen en queross\xc3\xa8, que pot patir una ruptura t\xc3\xa8rmica i produir met\xc3\xa0 i altres hidrocarburs saturats de cadena m\xc3\xa9s llarga. _NEWLINE_Una gran quantitat de met\xc3\xa0, per\xc3\xb2, prov\xc3\xa9 de microbis anaerobis anomenats metan\xc3\xb2gens. Alguns d'ells poden suportar situacions adverses i extremes pel que fa al pH del medi, la temperatura (alguns habiten en medis que es troben entre els 80 i 100 graus \xc2\xb0C, altres a l'Ant\xc3\xa0rtida) o la salinitat. A causa d'aquesta resist\xc3\xa8ncia, es troben extremadament estesos per tot el planeta i la seva exist\xc3\xa8ncia apareix en qualsevol medi f\xc3\xadsic en abs\xc3\xa8ncia d'oxigen (tracte intestinal de rumiants, s\xc3\xb2l, subs\xc3\xb2l...). _NEWLINE_Aix\xc3\xad, els bacteris metan\xc3\xb2gens obtenen la seva energia a trav\xc3\xa9s de la producci\xc3\xb3 metab\xc3\xb2lica del gas met\xc3\xa0 a partir de di\xc3\xb2xid de carboni o altres compostos org\xc3\xa0nics i d'hidrogen, que sofreix una oxidaci\xc3\xb3 i es converteix en aigua. La majoria s\xc3\xb3n anaerobis, tot i que algun pot sobreviure en pres\xc3\xa8ncia d'una m\xc3\xadnima quantitat d'oxigen. Els bacteris d'aquest g\xc3\xa8nere provoquen la descomposici\xc3\xb3 anaer\xc3\xb2bia de la mat\xc3\xa8ria d'origen vegetal; per aquest motiu es troben a les basses, en el s\xc3\xb2l i en el tracte digestiu de les vaques i altres rumiants. S'utilitzen en les plantes depuradores d'aig\xc3\xbces._NEWLINE_Aquest proc\xc3\xa9s respon a la f\xc3\xb3rmula:_NEWLINE_CO\xe2\x82\x82 + 4H\xe2\x82\x82 \xe2\x86\x92 CH\xe2\x82\x84 + 2H\xe2\x82\x82O _NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Curiosament, tamb\xc3\xa9 produeixen met\xc3\xa0 els metan\xc3\xb2gens que es troben en sistemes digestius dels t\xc3\xa8rmits._NEWLINE_Antigament s'anomenava al met\xc3\xa0 el gas dels pantans, a causa de la seva acumulaci\xc3\xb3 en medis anaerobis com eren els fons de les aig\xc3\xbces en descomposici\xc3\xb3 dels pantans, en les quals hi trobem tamb\xc3\xa9 metan\xc3\xb2gens, que alliberen al voltant de dos milions de tones de met\xc3\xa0 per any.\n_START_SECTION_\nAcci\xc3\xb3 del met\xc3\xa0 sobre el canvi clim\xc3\xa0tic\n_START_PARAGRAPH_\nEl met\xc3\xa0 \xc3\xa9s un gas que intensifica molt l'efecte hivernacle que pateix el planeta a causa de l'elevada concentraci\xc3\xb3 amb qu\xc3\xa8 el trobem en l'atmosfera, actualment 1,7 ppm. La concentraci\xc3\xb3 de met\xc3\xa0 sembla haver-se estabilitzat en els \xc3\xbaltims anys, ja sigui per l'augment de l'oz\xc3\xb3 que el descompon o per un major control de les emissions despr\xc3\xa9s d'haver sofert un increment bestial des dels anys 80 per la industrialitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_L'agricultura i la ramaderia s\xc3\xb3n les principals activitats humanes productores de met\xc3\xa0. 400 milions de tones de met\xc3\xa0 s\xc3\xb3n produ\xc3\xafdes anualment per microbis que viuen en condiciones anaer\xc3\xb2bies (l'est\xc3\xb3mac d'un rumiant, l'interior d'un femer, un camp inundat pel cultiu d'arr\xc3\xb2s o el fons d'uns aiguamoll), degradant la mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, la figura de l'home ha intensificat el problema mitjan\xc3\xa7ant la superproducci\xc3\xb3 de carn vermella com ara la de vedella, cosa que requereix el crian\xc3\xa7a de milions de vaques m\xc3\xa9s que en anys enrere i per tant l'alliberament dels subproductes de la seva digesti\xc3\xb3, com ara el met\xc3\xa0, per part de les bacteris que habiten el seu tracte intestinal._NEWLINE_Els escapaments dels gasoductes que transporten el gas natural ha provocat, tamb\xc3\xa9, la fuga a l'atmosfera de tones de met\xc3\xa0. _NEWLINE_Estudis efectuats sobre l'acci\xc3\xb3 dels gasos hivernacle de manera a\xc3\xafllada per tal d'evitar que la pres\xc3\xa8ncia d'un alteri la composici\xc3\xb3 d'un altre per aix\xc3\xad estimar l'efecte que exerceix cadascun d'ells en l'escalfament del planeta demostren que el met\xc3\xa0 contribueix al canvi clim\xc3\xa0tic d'una manera alarmant: el seu impacte en l'efecte hivernacle sembla haver-se duplicat respecte al que era d'esperar.\n_START_SECTION_\nBut\xc3\xa0, risc per combusti\xc3\xb3 incompleta\n_START_PARAGRAPH_\nEl but\xc3\xa0 \xc3\xa9s un hidrocarbur molt important pel que fa al consum dom\xc3\xa8stic. T\xc3\xa9 una gran densitat respecte a l'aire i s'utilitza a bastament com a combustible. El risc major de la seva utilitzaci\xc3\xb3 recau en les combustions incompletes, que es produeixen per acumulacions de but\xc3\xa0 sense prou pres\xc3\xa8ncia d'oxigen per a oxidar-lo completament, cosa que d\xc3\xb3na lloc a intoxicacions mortals de mon\xc3\xb2xid de carboni.\n_START_SECTION_\nHidrocarburs no cremats\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de di\xc3\xb2xid de carboni i aigua, els motors de gasolina descarreguen a l'atmosfera altres subst\xc3\xa0ncies que s\xc3\xb3n contaminants o clarament verinoses: hidrocarburs no cremats, mon\xc3\xb2xid de carboni, \xc3\xb2xids de nitrogen... De la benzina emplomada tamb\xc3\xa9 es desprenen diversos compostos de plom. La inquietud p\xc3\xbablica creixent entorn d'aquests contaminants ha causat una petita revoluci\xc3\xb3 en les ind\xc3\xbastries del petroli i l'autom\xc3\xb2bil. S'estan desenvolupant convertidors per a netejar les emissions del tub d'escapament, ja sigui per oxidaci\xc3\xb3 catal\xc3\xadtica d'hidrocarburs i mon\xc3\xb2xid de carboni o per degradaci\xc3\xb3 d'\xc3\xb2xids de nitrogen en nitrogen i oxigen. Tot i aix\xc3\xb2 la majoria d'aquests catalitzadors contenen plat\xc3\xad, que \xc3\xa9s enverinat pel plom.\n_START_SECTION_\nUtilitats del petroli\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal \xc3\xbas de totes les seves fraccions vol\xc3\xa0tils \xc3\xa9s com a combustible: La fracci\xc3\xb3 gasosa, com passa amb el gas natural, s'utilitza sobretot en calefacci\xc3\xb3. La benzina s'utilitza en maquin\xc3\xa0ria de combusti\xc3\xb3 interna que requereix combustibles bastant vol\xc3\xa0tils; el queross\xc3\xa8 s'utilitza en motors de tractor i reactors, i el gasoli en motors di\xc3\xa8sel. Aquests dos \xc3\xbaltims s'utilitzen tamb\xc3\xa9 per a calefacci\xc3\xb3. _NEWLINE_La fracci\xc3\xb3 d'oli lubrificant, especialment la procedent de crus de Pennsilv\xc3\xa0nia (petroli de base paraf\xc3\xadnica), sovint cont\xc3\xa9 grans quantitats d'alcans de cadena llarga (C\xe2\x82\x82\xe2\x82\x80-C\xe2\x82\x83\xe2\x82\x84), amb punts de fusi\xc3\xb3 molt elevats. Si aquests romanessin en l'oli, en dies freds podrien cristal\xc2\xb7litzar en forma de s\xc3\xb2lids cerosos en els oleoductes; per a prevenir-ho es refreda l'oli i se'n separa la cera per filtraci\xc3\xb3, que es ven com a cera paraf\xc3\xadnica (p.f. 50-55\xc2\xa0\xc2\xb0C), que una vegada purificada, pot utilitzar-se com a gelatina de petrolat (vaselina). L'asfalt s'utilitza per a impermeabilitzar terrats i per a la pavimentaci\xc3\xb3 de carreteres._NEWLINE_L'\xc3\xa9ter del petroli i la betzinaligro\xc3\xafna s\xc3\xb3n disolvents \xc3\xbatils per a molts materials org\xc3\xa0nics de baixa polaritat._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d'utilitzar-se directament, com s'acaba de descriure, certes fraccions del petroli es converteixen en altres classes de composts qu\xc3\xadmics. La isomeritzaci\xc3\xb3 catal\xc3\xadtica transforma alcans de cadena recta en ramificats; el proc\xc3\xa9s de cracking converteix alcans superiors en inferiors i en alquens, amb la qual cosa s'augmenta el rendiment de la benzina, fins i tot pot usar-se per a la producci\xc3\xb3 de gas natural. Els alquens aix\xc3\xad formats constitueixen potser les mat\xc3\xa8ries primeres m\xc3\xa9s importants per a la s\xc3\xadntesi de subst\xc3\xa0ncies alif\xc3\xa0tiques a gran escala. El proc\xc3\xa9s de reforma catal\xc3\xadtica converteix els alcans i els cicloalcans en hidrocarburs arom\xc3\xa0tics, amb la qual cosa es contribueix a proporcionar mat\xc3\xa8ries primeres per a la s\xc3\xadntesi a gran escala d'una altra \xc3\xa0mplia gamma de compostos."