b'\n_START_ARTICLE_\nEdward Sheriff Curtis\n_START_SECTION_\nInfantesa i aprenentatge\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer prop de Whitewater (Wisconsin). El seu pare, el reverend Johnson Asahel Curtis (1840\xe2\x88\x921887), era nascut a Ohio de fam\xc3\xadlia procedent del Canad\xc3\xa0. Havia participat com a capell\xc3\xa0 de campanya a la Guerra de Secessi\xc3\xb3, que li havia malm\xc3\xa8s la salut, i portava amb dificultats una petita granja alhora que feia de predicador. La seva mare, Ellen Sheriff (1844\xe2\x88\x921912), era de Pennsylvania amb ascend\xc3\xa8ncia anglesa. La parella va tenir cinc fills. La infantesa d\'Edward va ser pobre per\xc3\xb2 tranquil\xc2\xb7la. El 1874 la fam\xc3\xadlia es va traslladar al Comtat de Le Sueur (Minnesota). Sis anys m\xc3\xa9s tard el pare va deixar la granja i s\'instal\xc2\xb7laren a la poblaci\xc3\xb3 de Cordova, on exercia de predicador de la comarca. Edward l\'acompanyava sovint en els seus viatges pastorals, seguint els rius en canoa i acampant. Aix\xc3\xad es va desvetllar el seu gust per la natura. En aquesta \xc3\xa8poca, seguint les instruccions d\'un manual de fotografia, va construir-se ell mateix una c\xc3\xa0mera, aprofitant una lent que el seu pare havia portat de la guerra._NEWLINE_Als catorze anys Edward va deixar l\'escola per ajudar a casa, a causa de la mala salut del seu pare. Als disset va entrar com a aprenent en un estudi fotogr\xc3\xa0fic a la petita ciutat de Saint Paul (Minnesota). Dos anys m\xc3\xa9s tard acompany\xc3\xa0 el seu pare, que necessitava un clima menys rigor\xc3\xb3s, a l\'\xc3\xa0rea de Seattle (Washington), esperant traslladar-hi en poc temps tota la fam\xc3\xadlia. Ho van fer uns mesos despr\xc3\xa9s, el maig de 1887, tot just tres dies abans que mor\xc3\xads el pare de pneum\xc3\xb2nia. Edward els mantenia tots fent de llenyataire i altres feines feixugues.\n_START_SECTION_\nFot\xc3\xb2graf d\'\xc3\xa8xit\n_START_PARAGRAPH_\nSeattle oferia moltes oportunitats per progressar, ja que era din\xc3\xa0mica i estava en ple creixement, era el principal port d\'acc\xc3\xa9s a l\'Extrem Orient i a Alaska, i pas obligat per als buscadors d\'or de Klondike. Despr\xc3\xa9s d\'un accident treballant al bosc, que el tingu\xc3\xa9 convalescent durant mesos, Edward entr\xc3\xa0 a treballar en un estudi fotogr\xc3\xa0fic i en poc temps aconsegu\xc3\xad tenir estudi propi, associat amb Thomas Guptill. Tingu\xc3\xa9 for\xc3\xa7a \xc3\xa8xit comercial fent retrats de luxe. Tamb\xc3\xa9 gaud\xc3\xad del reconeixement professional, i va guanyar nombrosos premis (sol o amb Guptill) tant de nivell local com estatal i nacional com la medalla de bronze de la Convenci\xc3\xb3 Nacional de Fot\xc3\xb2grafs (Nova York, 1896). Tots dos van ser declarats per la revista Argus com els fot\xc3\xb2grafs capdavanters de la regi\xc3\xb3 de Seattle. M\xc3\xa9s tard (1904), una fotografia seva va guanyar el concurs The Prettiest Children in America organitzat per una revista femenina, cosa que li va reportar l\'enc\xc3\xa0rrec de fotografiar els fills del president Theodore Roosevelt._NEWLINE_Curtis estava al dia de les tend\xc3\xa8ncies del moment, especialment del corrent pictorialista, i es dedic\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 a la fotografia de paisatges i a retratar la realitat del seu entorn: temes urbans, miners en cam\xc3\xad al Klondike i, posteriorment, indis de la zona que freq\xc3\xbcentaven la ciutat. _NEWLINE_La seva bona situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica li permetia assegurar l\'estabilitat de la fam\xc3\xadlia: de la seva mare, el seu germ\xc3\xa0 i les seves germanes, aix\xc3\xad com d\'una cosina amb un fill. A m\xc3\xa9s va poder donar-los feina freq\xc3\xbcentment a l\'estudi. El seu germ\xc3\xa0 Ashael hi inici\xc3\xa0 la seva pr\xc3\xb2pia carrera com a fot\xc3\xb2graf, tot i que per separat de la d\'Edward des del 1989, a causa d\'una discussi\xc3\xb3 per l\'autoria d\'unes fotos despr\xc3\xa9s de la qual no es van reconciliar mai._NEWLINE_El 1896 es cas\xc3\xa0 amb Clara J. Phillips (1874\xe2\x88\x921932), una amiga de la fam\xc3\xadlia que l\'havia cuidat despr\xc3\xa9s de l\'accident. Tingueren quatre fills: un noi i tres noies. _NEWLINE_Curtis era tamb\xc3\xa9 aficionat al muntanyisme. En una ascensi\xc3\xb3 al Mont Rainier va con\xc3\xa9ixer Ella Mc Bride, que va esdevenir amiga de la fam\xc3\xadlia. Com que Guptill havia deixat l\'estudi, Curtis i ella es van associar. Amb el temps, Mc Bride va esdevenir una de les fot\xc3\xb2grafes nord-americanes m\xc3\xa9s destacades, coneguda internacionalment. A m\xc3\xa9s, la passi\xc3\xb3 compartida per la muntanya els va implicar tots dos en un grup d\'activistes que reclamava que es convert\xc3\xads el Mont Rainier en un Parc Nacional, objectiu que es va aconseguir el 1899.\n_START_SECTION_\nFot\xc3\xb2graf dels nadius americans\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1895 Curtis va fer el seu primer retrat d\'una nativa americana: Kikisoblu o Princess Angeline (1800-1896), l\'anciana filla del Cap Seathl, que vivia prec\xc3\xa0riament a Seattle. Aquest retrat li donaria fama i el va emp\xc3\xa8nyer a cercar m\xc3\xa9s nadius, les fotos dels quals es venien molt b\xc3\xa9 i tamb\xc3\xa9 li van aportar guardons professionals._NEWLINE_Durant una excursi\xc3\xb3 per fotografiar el Mont Rainier va ajudar un grup de cient\xc3\xadfics que s\'havien extraviat. Entre ells es trobaven George Bird Grinnell, expert en la cultura dels natius nord-americans, i Clint Hart Merriam, cofundador de la National Geographic Society. Arran d\'aquest encontre, l\'any 1899 Merriam el contract\xc3\xa0 com a fot\xc3\xb2graf oficial de la seva expedici\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica a Alaska. All\xc3\xa0 va coincidir amb el conservacionista John Muir, que li caus\xc3\xa0 una gran impressi\xc3\xb3. Durant el llarg viatge en vaixell aprofit\xc3\xa0 per llegir i adquirir coneixements antropol\xc3\xb2gics, ampliant aix\xc3\xad la seva escassa formaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via. _NEWLINE_L\'any seg\xc3\xbcent Grinnell, que portava vint anys fent treball de camp amb els Blackfoot (que l\'anomenaven Pare dels Blackfoot), el convid\xc3\xa0 a la Reserva de Piegan (Montana), per fotografiar la Dansa del Sol. Aquest ritual, tot i estar prohibit pel govern com a crim religi\xc3\xb3s, congregava un gran aplec de membres de la tribu. Curtis, introdu\xc3\xaft per Grinell, aconsegu\xc3\xad v\xc3\xa8ncer la desconfian\xc3\xa7a dels Blackfoot, fotografiar el seu campament i ser adm\xc3\xa8s a presenciar rituals sagrats. A m\xc3\xa9s, establ\xc3\xad relacions personals amb membres de la tribu amb els quals va poder con\xc3\xa8ixer de primera m\xc3\xa0 les seves concepcions \xc3\xa8tiques i espirituals, i qued\xc3\xa0 fascinat per una forma de vida diferent, plena de dignitat i tanmateix condemnada a desapar\xc3\xa8ixer. Tot i que a la Minnesota rural on havia passat la infantesa hi havia indis, la seva cultura tradicional pr\xc3\xa0cticament ja havia desaparegut. Amb els Blackfoot, doncs, va entrar en contacte per primera vegada amb una cultura nativa relativament inalterada per l\'home blanc. _NEWLINE_Aquesta experi\xc3\xa8ncia va inspirar el projecte de la seva vida: fotografiar totes les tribus que quedaven al pa\xc3\xads i recollir en una gran obra els testimonis de la seva cultura abans que es perdessin per sempre. De seguida va posar-lo  en pr\xc3\xa0ctica, i va passar els estius del 1901 al 1903 al sud-oest del pa\xc3\xads, amb els Navaho, els Apatxe i sobretot amb els Hopi. Mentrestant, Clara es qued\xc3\xa0 a c\xc3\xa0rrec de la quitxalla i de l\'estudi. Curtis comptava amb la venda de les fotos que feia entre els indis per finan\xc3\xa7ar les seves campanyes, per\xc3\xb2 malgrat el seu \xc3\xa8xit comercial, els ingressos estaven lluny de cobrir les despeses. D\'altra banda, les seves prolongades abs\xc3\xa8ncies tensaven la relaci\xc3\xb3 familiar.\n_START_SECTION_\nEl mecenes\n_START_PARAGRAPH_\nCurtis va cercar finan\xc3\xa7ament per portar endavant la seva idea. Va adre\xc3\xa7ar-se a l\'Institut Smithsonian, per\xc3\xb2 els acad\xc3\xa8mics desconfiaven d\'un home sense formaci\xc3\xb3 i amb un projecte desmesurat. Tampoc l\'aconsegu\xc3\xad dels editors, que veien l\'obra cara de produir i dif\xc3\xadcil de vendre._NEWLINE_Finalment, el 1906 va atreure l\'inter\xc3\xa8s del magnat John Pierpont Morgan, considerat un dels homes m\xc3\xa9s rics del m\xc3\xb3n. Aquest banquer i empresari era un gran bibli\xc3\xb2fil i col\xc2\xb7leccionista d\'art, i va quedar sedu\xc3\xaft per una de les fotos de Curtis, una noia mohave. Morgan es va comprometre a finan\xc3\xa7ar-lo, amb la condici\xc3\xb3 que els textos els escriv\xc3\xads Curtis mateix i no un acad\xc3\xa8mic. L\'obra constaria de vint volums, es titularia The North American Indian i el primer volum, publicat el 1907, va comptar amb un pr\xc3\xb2leg signat pel President Theodore Roosevelt. Tanmateix, Morgan finan\xc3\xa7ava el treball de camp per\xc3\xb2 no l\'edici\xc3\xb3, i tampoc li pagava un sou, de forma que nom\xc3\xa9s cobria el 35% del cost de l\'obra._NEWLINE_Des d\'aquest moment fins al 1930, quan es va publicar el darrer volum, Curtis es va consagrar a la seva obra, continuant amb les estades amb els nadius d\'arreu dels Estats Units, inclosa Alaska, i de part del Canad\xc3\xa0, a m\xc3\xa9s del treball amb les fotografies i la redacci\xc3\xb3 dels llibres. Al mateix temps es dedicava a cercar finan\xc3\xa7ament suplementari i a vendre subscripcions de l\'obra. Per\xc3\xb2 en ambd\xc3\xb3s fronts es va trobar sempre amb dificultats. Els potencials compradors o mecenes sobrevaloraven l\'aportaci\xc3\xb3 de Morgan, i el mecenatge p\xc3\xbablic del magnat allunyava possibles inversors que no en traurien r\xc3\xa8dits d\'imatge, ja que quedarien en segon terme. D\'altra banda, el nombre de volums i el cost de l\'obra l\'orientaven a una clientela amb mitjans, que s\'hi interessava m\xc3\xa9s com a objecte de luxe que pel seu valor intr\xc3\xadnsec, cosa que feia penosa la tasca per a un home idealista i d\'origen humil com ell. Les dificultats s\'agreujaren especialment entre 1914 i 1921, per les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies econ\xc3\xb2miques de la Primera Guerra Mundial. Durant tots els anys d\'elaboraci\xc3\xb3 de The North American Indian, Curtis es vei\xc3\xa9 abocat a una cursa esgotadora contra el d\xc3\xa8ficit cr\xc3\xb2nic._NEWLINE_El treball de camp, tot i que l\'apassionava, comportava les dificultats de moure\'s per territoris dif\xc3\xadcils, i no sempre era senzill obtenir la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 dels natius, per als quals, en paraules de George Bird Grinnell, \xc2\xabl\'ambici\xc3\xb3, el temps i els diners no signifiquen res, per\xc3\xb2 un somni, un n\xc3\xbavol en el cel o un ocell que se\'ls creui en el sentit equivocat tenen una gran import\xc3\xa0ncia\xc2\xbb._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, els seus viatges continus complicaven la vida familiar. Per salvar la situaci\xc3\xb3, el 1906 Clara i els nens el van acompanyar a Nou M\xc3\xa8xic, al territori navaho. Per\xc3\xb2 un incident, relacionat amb un part problem\xc3\xa0tic que els savis de la tribu van atribuir a les fotografies, els oblig\xc3\xa0 a fugir. Finalment, ell i Clara se separaren l\'any 1909. _NEWLINE_El 1908, quan treballava en el volum sobre els Sioux, Curtis va recollir testimonis sobre el desenvolupament de la batalla de Little Bighorn, on van morir el general Custer i les seves tropes. Tant la versi\xc3\xb3 dels Sioux com la dels exploradors Crow que havien treballat per a l\'ex\xc3\xa8rcit, i les observacions del mateix Curtis al terreny de la batalla, desmentien la llegenda oficial en qu\xc3\xa8 Custer apareixia com un heroi. Tanmateix, en fer p\xc3\xbablics els seus descobriments es va trobar amb el rebuig no nom\xc3\xa9s de la v\xc3\xaddua del general, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 de l\'ex\xc3\xa8rcit, de l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica i fins i tot del president Theodore Roosvelt, que havia apadrinat la seva obra.\n_START_SECTION_\nEl cinema documental i l\'acabament de l\'obra\n_START_PARAGRAPH_\nPer promoure les subscripcions, el 1911 va muntar l\'espectacle audiovisual amb llanterna m\xc3\xa0gica The Indian Picture Opera, amb projecci\xc3\xb3 de fotografies, lectura de textos sobre les cultures \xc3\xadndies feta pel mateix Curtis i acompanyament orquestral compost per Henry Gilbert, basant-se en m\xc3\xbasiques \xc3\xadndies. Es va representar fins a finals del 1912 en gira per les principals ciutats dels Estats Units._NEWLINE_Curtis portaria un pas m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 aquest primer experiment.  El 1912, amb un vaixell comprat expressament per a l\'ocasi\xc3\xb3, va fer una expedici\xc3\xb3 al territori dels Kwakiutl a la Col\xc3\xbambia Brit\xc3\xa0nica on, a m\xc3\xa9s de les fotografies, va fer filmacions. En tornar va fundar la Continental Film Company per produir el seu film documental: In the Land of the Headhunters (Al pa\xc3\xads dels Ca\xc3\xa7adors de Caps).La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es va estrenar a Seattle i a Nova York l\'any 1914 amb gran \xc3\xa8xit de cr\xc3\xadtica per\xc3\xb2, a causa d\'un litigi amb el distribu\xc3\xafdor, la cinta va ser embargada. Curtis no va poder explotar-la comercialment, de forma que la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no nom\xc3\xa9s no va ser la font de finan\xc3\xa7ament de The North American Indian esperada sin\xc3\xb3 que l\'afebl\xc3\xad encara m\xc3\xa9s econ\xc3\xb2micament._NEWLINE_D\'altra banda el 1913 va morir J. P. Morgan. El seu fill va accedir a seguir finan\xc3\xa7ant The North American Indian, per\xc3\xb2 al preu de quedar-se\'n els drets._NEWLINE_Davant dels seus continus problemes financers i matrimonials, la seva filla Beth i Ella Mc Bride van voler comprar-li l\'estudi, per\xc3\xb2 ell no va acceptar._NEWLINE_El 1916 Clara es divorci\xc3\xa0 d\'ell. Curtis, arru\xc3\xafnat, va deixar Seattle i va voltar uns anys pels parcs nacionals amb un contracte amb el Servei Forestal. L\'any 1922 s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Los Angeles amb Beth, la seva filla m\xc3\xa9s gran. Hi van obrir un estudi fotogr\xc3\xa0fic i Edward va treballar-hi de fot\xc3\xb2graf i d\'assistent de c\xc3\xa0mera a la cada cop m\xc3\xa9s potent ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica de Hollywood. Sembla que va treballar a les ordres de Cecil B. DeMille i en pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Tarzan. Al mateix temps comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a estudiar les tribus de Calif\xc3\xb2rnia. El 1924, de nou amb dificultats financeres, va vendre a l\'American Museum of Natural History els drets de In the Land of the Head Hunters, per menys del 10% del que hi havia invertit._NEWLINE_El 1926 viatj\xc3\xa0 a Oklahoma, on havia estat concentrada for\xc3\xa7osament una quarta part de la poblaci\xc3\xb3 amer\xc3\xadndia dels Estats Units. Curtis hi va poder comprovar l\'accelerat proc\xc3\xa9s d\'aculturaci\xc3\xb3 que havien patit. L\'any seg\xc3\xbcent, va organitzar una darrera expedici\xc3\xb3 en un petit vaixell que el va dur, acompanyat per Beth, a Alaska i fins a l\'Estret de Bering, per estudiar els esquimals. El resultat no podia presentar m\xc3\xa9s contrast: hi trob\xc3\xa0 els \xc3\xbanics nadius que encara vivien amb plenitud la seva cultura tradicional._NEWLINE_De tornada al port de Seattle va ser detingut per no haver pagat durant anys la pensi\xc3\xb3 a Clara. En el judici va demostrar que, a part de la seva obra, que no li produ\xc3\xafa cap guany, nom\xc3\xa9s tenia deutes._NEWLINE_El Nadal de 1927 la seva filla Florence va reunir la fam\xc3\xadlia a casa seva a Oregon per primera vegada des de la separaci\xc3\xb3 d\'Edward i Clara. La filla menor, Katherine, que vivia a Seattle amb la Clara, feia tretze anys que no veia el seu pare. _NEWLINE_El 1929, just abans de la Gran Depressi\xc3\xb3 Curtis va aconseguir acabar el darrer volum, que es public\xc3\xa0 l\'any seg\xc3\xbcent._NEWLINE_A partir d\'aleshores, amb m\xc3\xa9s de 60 anys i amb la salut afectada pels viatges i les estretors econ\xc3\xb2miques, va anar deixant l\'estudi de Los Angeles en mans de Beth. Dedic\xc3\xa0 el temps a provar de trobar or, fins i tot projectant un viatge a les mines de Sud Am\xc3\xa8rica, i a conrear una petita granja. Tamb\xc3\xa9 escrigu\xc3\xa9 for\xc3\xa7a material per unes mem\xc3\xb2ries que no va arribar a publicar, mentre la seva obra queia en l\'oblit del p\xc3\xbablic. _NEWLINE_L\'any 1932 mor\xc3\xad Clara, i Katherine es trasllad\xc3\xa0 a Calif\xc3\xb2rnia. El 1947, Edward Curtis se n\'an\xc3\xa0 a viure a casa de Beth i el seu marit, a Whittier (Los Angeles). Hi va morir d\'un atac de cor el 1952, amb 84 anys. Va ser enterrat al Forest Lawn Memorial Park de Hollywood Hills.\n_START_SECTION_\nThe North American Indian\n_START_PARAGRAPH_\nThe North American Indian consta de vint volums il\xc2\xb7lustrats amb fotografies, acompanyat cadascun d\'un portfolio amb fotogravats addicionals. Els volums estan organitzats per tribus i \xc3\xa0rees culturals,  i abasten el territori dels Estats Units des de les Grans Planes al Pac\xc3\xadfic, la costa oest del Canad\xc3\xa0 i Alaska. El conjunt cont\xc3\xa9 4.000 p\xc3\xa0gines de text il\xc2\xb7lustrades amb 1.500 fotografies i 700 fotografies m\xc3\xa9s de gran format en els portfolios._NEWLINE_El projecte, tal com es va pactar amb J. P. Morgan, s\xe2\x80\x99havia de realitzar en cinc anys i se n\xe2\x80\x99havien d\xe2\x80\x99imprimir 500 exemplars, dels quals 25 eren per al mecenes. Finalment, la tasca es va allargar 24 anys, i es van imprimir 272 jocs, dels quals se\xe2\x80\x99n conserven 220 en institucions p\xc3\xbabliques o privades d\xe2\x80\x99Europa i dels Estats Units. Actualment s\xc3\xb3n \xc3\xadntegrament consultables al web de la Northwestern University._NEWLINE_L\'aportaci\xc3\xb3 financera de J. P. Morgan es destinava exclusivament al treball de camp, i es concret\xc3\xa0 en la fundaci\xc3\xb3 de la companyia The North American Indian, Inc. Curtis n\'era el director i la imatge coneguda pel p\xc3\xbablic, per\xc3\xb2 va poder contractar un equip de composici\xc3\xb3 variable. Entre els seus membres i col\xc2\xb7laboradors destaquen el periodista William E. Myers, responsable de la major part de la tasca de redacci\xc3\xb3 del text, l\'antrop\xc3\xb2leg Frederick Webb Hodge, de l\'Institut Smithsonian i una de les m\xc3\xa0ximes autoritats del seu temps en la mat\xc3\xa8ria, aix\xc3\xad com ajudants indis per al treball de camp com A. B. Upshaw, de la tribu dels Crow, George Hunt, de la costa Nord-oest, Sojero, dels Pueblo i l\'inuit Paul Ivanoff. Curtis va comptar tamb\xc3\xa9 amb suports econ\xc3\xb2mics menys importants per part de personalitats com el president Theodore Roosevelt, Andrew Carnegie i les cases reials d\'Anglaterra i B\xc3\xa8lgica._NEWLINE_Per a l\'obra, Curtis va realitzar unes 40.000 fotografies i prop de 10.000 gravacions, en cilindres de cera, de lleng\xc3\xbces i m\xc3\xbasiques. Va visitar unes 80 tribus, passant-hi temporades llargues, integrant-se en la mesura del possible en el seu ritme de vida i amb una gran disposici\xc3\xb3 a escoltar i a esperar el temps necessari per obtenir respostes. La seva actitud marcadament diferent de la dels habituals missioners o agents del govern li valgu\xc3\xa9 el respecte del nadius, que li arribaren a posar noms com El Ca\xc3\xa7ador d\'Ombres, per les seves fotografies, o L\'Home que Dorm Sobre el Seu Al\xc3\xa8, pel matal\xc3\xa0s inflable que li servia de llit. Va establir relacions especialment cordials amb els Hopi d\'Arizona i amb els Kwakiutl de la Col\xc3\xbambia Brit\xc3\xa0nica._NEWLINE_Curtis era molt conscient, tal com reflecteixen els seus escrits, que retratava una forma de vida que desapareixia dia a dia, i aix\xc3\xb2 l\'impuls\xc3\xa0 a treballar incansablement i amb un d\xc3\xa8ficit econ\xc3\xb2mic constant. Pel mateix motiu, s\'esfor\xc3\xa7\xc3\xa0 en nombroses ocasions a registrar m\xc3\xa9s un passat ja extingit que la realitat del present. Aix\xc3\xad, retoc\xc3\xa0 fotos per eliminar objectes moderns tals com rellotges, para-sols, eines, carros, etc. Tamb\xc3\xa9 fotografi\xc3\xa0 representacions de cerim\xc3\xb2nies que ja no es duien a terme o disfress\xc3\xa0 indis per representar membres d\'altres tribus. Per aquest motiu algunes fotografies contenen anacronismes o incongru\xc3\xa8ncies. Malgrat aquests errors metodol\xc3\xb2gics, atribu\xc3\xafbles en part a la mentalitat del seu temps, i algunes conclusions precipitades dels seus textos, The North American Indian \xc3\xa9s considerat un document excepcional per la seva extensi\xc3\xb3 i per la qualitat i humanitat de les seves imatges.\n_START_SECTION_\nIn the Land of the Head Hunters\n_START_PARAGRAPH_\nIn the Land of the Head Hunters \xc3\xa9s un film mut d\'1h 05\' de durada, considerat com un documental fins a la d\xc3\xa8cada del 1970. Va ser realitzat entre els anys 1912 i 1914, 8 anys abans que pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Nanook of the North (Nanuk l\'esquimal) de Robert Flaherty, considerada sovint el primer llargmetratge documental de la hist\xc3\xb2ria. Cap de les dues, per\xc3\xb2, respon al criteri actual de documental, ja que en realitat s\xc3\xb3n docuficcions, hist\xc3\xb2ries dram\xc3\xa0tiques imaginades, que cerquen un equilibri entre la voluntat de reflectir una determinada realitat (en aquest cas la cultura amer\xc3\xadndia i els paisatges on es desenvolupen) i la satisfacci\xc3\xb3 dels gustos del p\xc3\xbablic pel que fa a dramatisme i espectacularitat. En aquest equilibri solen cometre per\xc3\xb2 alguns errors i mistificacions. De fet el film de Curtis ho reconeix impl\xc3\xadcitament amb el subt\xc3\xadtol Indian epic drama of the Northern Sea._NEWLINE_In the Land of the Head Hunters explica una hist\xc3\xb2ria d\'amor, guerres i aventures, protagonitzada per un jove guerrer kwakiutl i una noia d\'una tribu enemiga, que est\xc3\xa0 promesa amb un poder\xc3\xb3s bruixot. Per\xc3\xb2 Curtis, a difer\xc3\xa8ncia de nombroses pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de western o d\'indis de la seva \xc3\xa8poca, volia fer un film "real". Aix\xc3\xad, malgrat el gui\xc3\xb3 de concepci\xc3\xb3 occidental, es va filmar en escenaris reals, en el territori kwakiutl i emprant com a actors \xc3\xbanicament membres d\'aquesta tribu._NEWLINE_Com a The North American Indian, Curtis intenta reflectir la cultura kwakiutl pr\xc3\xa8via al contacte amb l\'home blanc i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, no mostra el seu mode de vida en gran part occidentalitzat, per\xc3\xb2 no ho explicita. Va encarregar als kwakiutl que constru\xc3\xadssin cabanes, t\xc3\xb2tems i m\xc3\xa0scares amb les t\xc3\xa8cniques i estil previs al contacte amb els blancs. A m\xc3\xa9s inclou rituals o costums abandonats que s\xc3\xb3n reconstru\xc3\xafts pels propis kwakiutl, potser reinventant-los parcialment: com la cerim\xc3\xb2nia que d\xc3\xb3na nom al film, la ca\xc3\xa7a de caps, o les escenes de bruixeria. Tamb\xc3\xa9 atribueix als kwakiutl pr\xc3\xa0ctiques baleneres manllevades d\'altres grups \xc3\xa8tnics. D\'altra banda, per\xc3\xb2, recull acuradament altres aspectes de la seva cultura, especialment l\'art i les danses cerimonials. A m\xc3\xa9s, va realitzar prop de 2.000 gravacions en cilindres de cera de can\xc3\xa7ons kwakiutl, i els va proporcionar al compositor de l\'acompanyament musical (que en l\'estrena va ser interpretada per una orquestra en directe). Per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s una fracci\xc3\xb3 ben minsa d\'aquest material va ser inclosa finalment a la partitura.\n_START_SECTION_\nReconeixement i cr\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra d\'Edward Curtis va coincidir amb un inter\xc3\xa8s renovat dels ciutadans dels Estats Units pels indis (i tamb\xc3\xa9 per l\'epopeia de la conquesta de l\'Oest que a la pr\xc3\xa0ctica havia ja finalitzat amb la connexi\xc3\xb3 per ferrocarril de les costes atl\xc3\xa0ntica i pac\xc3\xadfica), i que es reflecteix en els diaris, la literatura i els espectacles, com el de Buffalo Bill. En aquest moment apareix una visi\xc3\xb3 mitificada dels pobles nadius que coexisteix amb la percepci\xc3\xb3 de l\'indi com un \xc3\xa9sser agressiu i incompatible amb la nova societat americana._NEWLINE_La magnitud del seu projecte, la seva activitat p\xc3\xbablica cercant finan\xc3\xa7ament i subscripcions, i l\'apadrinament de personalitats com el president Roosevelt li van aportar notorietat i reconeixement com a autoritat de m\xc3\xa0xim nivell sobre els indis, malgrat que la seva manca de formaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica li va valdre tamb\xc3\xa9 cr\xc3\xadtiques i escepticisme per part d\'etn\xc3\xb2legs professionals. A partir dels anys 1930 la seva obra caigu\xc3\xa9 en l\'oblit. Per\xc3\xb2 a la d\xc3\xa8cada dels 1970, tanmateix, les fotografies van ser redescobertes i van adquirir una  nova popularitat, especialment per motius est\xc3\xa8tics. I posteriorment l\'obra en el seu conjunt ha estat revaloritzada pels antrop\xc3\xb2legs i altres experts. Si d\'una banda hi ha aspectes q\xc3\xbcestionables a nivell metodol\xc3\xb2gic, per una altra constitueix un recull vast\xc3\xadssim de dades obtingudes directament de les darreres generacions de nadius americans que recordaven temps amb poca influ\xc3\xa8ncia de l\'home blanc._NEWLINE_A vegades Curtis va retocar fotografies per eliminar objectes moderns i va fotografiar i filmar escenes muntades, de vegades per membres de tribus diferents a les que representaven. Tamb\xc3\xa9 va obtenir dels nadius que realitzessin cerim\xc3\xb2nies en un context o un moment diferent del previst. Aix\xc3\xb2 de vegades donava peu a falsejaments dels quals no era conscient. \xc3\x89s el cas de la cerim\xc3\xb2nia Yebechai dels Navaho, que els dansadors van interpretar en sentit invers per protegir-ne el significat sagrat. _NEWLINE_Aquestes alteracions es deuen al fet que la seva intenci\xc3\xb3 no era documentar la situaci\xc3\xb3 de principis del segle XIX, sin\xc3\xb3 rescatar, fins a on fos possible, una realitat preexistent. D\'altra banda, sembla que Curtis tenia escr\xc3\xbapols respecte a les possibles conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de la celebraci\xc3\xb3 de cerim\xc3\xb2nies sagrades nom\xc3\xa9s per a la c\xc3\xa0mera o \xc3\xa0dhuc per diners._NEWLINE_Des de l\'\xc3\xb2ptica actual, se li critica una visi\xc3\xb3 de les cultures i societats ind\xc3\xadgenes com inferiors o endarrerides (per exemple, els compara amb "criatures" davant dels blancs "adults"), el dest\xc3\xad de les quals havia de ser naturalment la desaparici\xc3\xb3 i substituci\xc3\xb3 for\xc3\xa7osa per la cultura occidental. Cal dir, per\xc3\xb2, que aquesta idea, que impregnava les pol\xc3\xadtiques governamentals, era tamb\xc3\xa9 compartida per bona part de la comunitat cient\xc3\xadfica, dels artistes i fins i tot dels reformadors humanitaris i les organitzacions de suport als indis._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 s\'aprecia en ell un sentiment de comuni\xc3\xb3 amb aquests pobles, amb els quals va conviure llargues temporades. Aquest sentiment el va portar a comprometre\'s en un projecte desmesurat, en el qual posava en risc el benestar que havia aconseguit com a fot\xc3\xb2graf, i n\'era ben conscient, com mostren les seves cartes._NEWLINE_D\'altra banda, els seus escrits mostren tamb\xc3\xa9 l\'evoluci\xc3\xb3 de les seves idees, que el van portar a pronunciar-se contra els maltractaments als nadius i la "pol\xc3\xadtica \xc3\xadndia" del govern que ja no considerava inevitable sin\xc3\xb3 escollida deliberadament.\n_START_SECTION_\nObra fotogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nSi b\xc3\xa9 Edward Curtis \xc3\xa9s conegut sobretot per l\'aspecte etnogr\xc3\xa0fic de la seva obra, una part considerable de l\'inter\xc3\xa8s de les seves fotografies rau en la seva qualitat art\xc3\xadstica. Aquests dos aspectes poden potenciar-se m\xc3\xbatuament i tamb\xc3\xa9, com s\'assenyala anteriorment, arribar a entrar en contradicci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, si els acad\xc3\xa8mics tendeixen a restar valor cient\xc3\xadfic a la seva obra, la hist\xc3\xb2ria de la fotografia tampoc la t\xc3\xa9 gaire en compte per considerar-la m\xc3\xa9s etnogr\xc3\xa0fica que art\xc3\xadstica. La causa \xc3\xa9s en gran part l\'actitud del mateix Curtis, que mentre es dedicava a The North American Indian no va freq\xc3\xbcentar els salons ni els cert\xc3\xa0mens fotogr\xc3\xa0fics, tot i que els clients finals de la seva obra s\'hi van interessar per motius m\xc3\xa9s est\xc3\xa8tics i de col\xc2\xb7leccionista que no pas cient\xc3\xadfics._NEWLINE_Com a fot\xc3\xb2graf, Curtis va destacar tant a nivell art\xc3\xadstic, relacionat amb el corrent pictorialista, com per la seva exploraci\xc3\xb3 de t\xc3\xa8cniques de reproducci\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica.\n_START_SECTION_\nLes t\xc3\xa8cniques de reproducci\xc3\xb3. El Curt-tone\n_START_PARAGRAPH_\nEdward Curtis donava molta import\xc3\xa0ncia a la qualitat de les seves reproduccions, tant a nivell de la t\xc3\xa8cnica utilitzada com de la qualitat del suport. Aquest va ser un dels factors de l\'encariment de la producci\xc3\xb3 de la seva obra sobre els indis._NEWLINE_La major part dels seus treballs utilitzen la t\xc3\xa8cnica del fotogravat: \xc3\xa9s el cas de The North American Indian, destacant les imatges de gran format recollides en els c\xc3\xa8lebres portfolios._NEWLINE_Va treballar tamb\xc3\xa9 la impressi\xc3\xb3 sobre paper amb gelatina de plata, amb tons s\xc3\xa8pia, sense to (blanc i negre) o amb tons blaus. Aquest darrer \xc3\xa9s el cas de la s\xc3\xa8rie Apfhrodite i de nombroses fotos fixes per als estudis de Hollywood. Tamb\xc3\xa9 va utilitzar emulsions de plat\xc3\xad i suports de vidre._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va emprar amb profusi\xc3\xb3 de la t\xc3\xa8cnica del cianotip, que d\xc3\xb3na imatges tintades de blau, sovint com a prova de camp de les imatges destinades a The North American Indian._NEWLINE_Curtis va destacar en la utilitzaci\xc3\xb3 i millora de la t\xc3\xa8cnica de reproducci\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica anomenada Orotone o Gold Tone. Consisteix b\xc3\xa0sicament en una impressi\xc3\xb3 en positiu d\'una emulsi\xc3\xb3 de gelatina de plata sobre suport de vidre en comptes de paper. Un cop revelada la imatge es recobreix amb una capa protectora a base d\'olis i pigment d\'or. Per evitar el trencament del suport de vidre, la imatge s\'emmarca a l\'origen. L\'inter\xc3\xa8s d\'aquesta t\xc3\xa8cnica, a banda dels tons daurats, \xc3\xa9s que la translucidesa del suport d\xc3\xb3na a la imatge una lluminositat i una sensaci\xc3\xb3 de profunditat que no es pot obtenir amb paper._NEWLINE_Els Orotones van estar molt de moda a inicis del segle XX com a objectes art\xc3\xadstics. Curtis hi va excel\xc2\xb7lir fins al punt que el nom comercial de Curt-Tones que va adoptar per als orotones del seu laboratori, ha acabat designant tamb\xc3\xa9 aquesta t\xc3\xa8cnica.'