b"\n_START_ARTICLE_\nClair\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nExplica Joan Coromines que Clair\xc3\xa0 i Clar\xc3\xa0 provenen del llat\xc3\xad Clairanum passat a *Clarianu, derivat de l'antrop\xc3\xb2nim llat\xc3\xad Clarus o Clarius. En el cas de Clair\xc3\xa0, davant de Clar\xc3\xa0, hi incidiria una influ\xc3\xa8ncia occitana, que mant\xc3\xa9 el diftong, davant de l'evoluci\xc3\xb3 del catal\xc3\xa0, que el simplifica. En tractar-se d'un top\xc3\xb2nim derivat d'un antrop\xc3\xb2nim, es tractaria d'un vilatge que t\xc3\xa9 els seus or\xc3\xadgens en la colonitzaci\xc3\xb3 romana del territori._NEWLINE_Coromines tamb\xc3\xa9 diu que el nom de la poblaci\xc3\xb3 apareix com a Clera el 1061, el 1085 com a Cleran i com a Claran el 1218.\n_START_SECTION_\nEl poble de Clair\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nClair\xc3\xa0 es form\xc3\xa0 a partir de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Vicen\xc3\xa7 de Clair\xc3\xa0; en el seu entorn nasqu\xc3\xa9 una cellera, que pass\xc3\xa0 a ser fortificada, eixamplant considerablement la cellera primig\xc3\xa8nia. El poble sempre havia estat una poblaci\xc3\xb3 important en el seu entorn, per la qual cosa la seva administraci\xc3\xb3 municipal \xc3\xa9s documentada des de molt antic, i la seva poblaci\xc3\xb3, a l'edat mitjana, \xc3\xa9s de les m\xc3\xa9s elevades de l'entorn. En el poble tamb\xc3\xa9 havia existit un castell, malauradament desaparegut. En aquest centre vell del poble hi havia el Cementiri Vell, la Grangeria, l'Hospital (que ara acull la Biblioteca Municipal), el Mol\xc3\xad d'Oli, o Mol\xc3\xad de la Vila, el Palell, o Casa d'en Rovira i la Torre de l'Hosp\xc3\xactal._NEWLINE_Aquest primer nucli, que havia estat murallat, conserva diversos portals: Portal de la Sal, Portal d'en Gauix, Portal de Nostra Senyora, o de la Mare de D\xc3\xa9u i Portal de Sant Pere i algunes torres i fragments del recinte murat._NEWLINE_Al voltant d'aquesta cellera s'anaren creant uns primers barris, que ara constitueixen el nucli vell del poble, com les Blanqueries, el Carrer de l'Anguila, el Carrer del Mol\xc3\xad de la Vila, el Carrer de Sant Pere, el Castell, l'Hospital, la Pla\xc3\xa7a, la Pla\xc3\xa7a de l'Oli, la Pla\xc3\xa7a del Nen i Sant Pere, a m\xc3\xa9s de la Pla\xc3\xa7a de Pierr\xc3\xb3, als quals se n'afegiren de nous, m\xc3\xa9s tardans, com el de Darrere l'Iglesi, la Figuera Cornellana i el Poble de la Rapinya. En aquesta anella de barris m\xc3\xa9s antics \xc3\xa9s on es troben els principals edificis de Clair\xc3\xa0: la Cava Cooperativa, el Cementiri, la Cooperativa Frut\xc3\xadcola. M\xc3\xa9s tard, ja en els darrers quaranta anys, es crearen urbanitzacions enganxades als nuclis primigenis, com el Prat d'en Manalt._NEWLINE_Antigament, al voltant del poble es trobaven tot de creus de terme de ferro, malauradament desaparegudes en l'actualitat: la Creu del Cam\xc3\xad de Sant Pere, o del Cam\xc3\xad del Pont de Millars, la Creu del Cam\xc3\xad Vell de Sant Lloren\xc3\xa7, la Creu de l'Oratori i la Creu del Pas de la Ribera. El que s\xc3\xad que es conserva, com a altres pobles rossellonesos, \xc3\xa9s el Calvari, popularment anomenat el Crist. Tamb\xc3\xa9 hi havia, per superar els rius, torrents i canals, uns quants ponts. La majoria s\xc3\xb3n noms en des\xc3\xbas per la inexist\xc3\xa8ncia actual d'aquests ponts: Pont de la Canal, Pont del Cam\xc3\xad de Ferro, Pont de Peracal\xc3\xa7, o de Sant Jaume, o Pont Trencat, Pont Nou i Pont Trencat (un altre).\n_START_SECTION_\nSant Jaume de Peracal\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 anomenada Sant Jaume de la Ribera, fou una esgl\xc3\xa9sia i lloc actualment del tot desapareguts. El 1324 es treballava en el Pont de Sant Jaume, quan una riuada de l'Agl\xc3\xad s'endugu\xc3\xa9 pont i lloc. El 1455 consta en un document: pons de Pera e caus vocatus de Sant Jacme qui antiquitus erat in Aglino. El pont no es va refer mai m\xc3\xa9s, i el pas de l'Agl\xc3\xad es feia a gual. El lloc era a l'extrem sud-oest de l'actual terme de Clair\xc3\xa0, a prop i a migdia de l'actual centre comercial._NEWLINE_A part del llogaret i l'esgl\xc3\xa9sia, en aquest lloc hi havia hagut un important pas a gual de l'Agl\xc3\xad d'\xc3\xa8poca romana, del qual s'han trobat vestigis, barrejats amb els medievals.\n_START_SECTION_\nSant Pere del Vilar\n_START_PARAGRAPH_\nSant Pere del Vilar \xc3\xa9s una esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica del terme de Clair\xc3\xa0. El lloc del Vilar est\xc3\xa0 documentat des del 1140 (Villario de Salanca), i havia estat seu d'un priorat. Es troba a prop de l'Agl\xc3\xad, a poc m\xc3\xa9s de 2 quil\xc3\xb2metres a ponent del poble de Clair\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nLa Torre Belruc\n_START_PARAGRAPH_\nSituada dins del Mas d'en Rovira, destaca la Torre Belruc, o Torre d'en Ballaro.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls masos conservats a Clair\xc3\xa0 s\xc3\xb3n el Cortal o Granja Durand, antigament anomenat Granja d'en Comes, el Cortal Peirotis, el Mas d'en Bordes, abans Mas Amor\xc3\xb3s, el Mas d'en Rovira, el Mas d'en Vergers, abans Mas d'en Selva, el Mas Llanterna, el Mas Llobet, abans la Teuleria Llobet, el Mas Piquer, a m\xc3\xa9s dels molins: el Mol\xc3\xad, o Mol\xc3\xad del Rei, abans Mol\xc3\xad del Rei a la Sirventa, i el Mol\xc3\xad de Vent.\n_START_SECTION_\nEls cursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nClair\xc3\xa0 t\xc3\xa9 un sol riu, l'Agl\xc3\xad, que travessa el terme per la meitat d'oest a est, fent una clara inflexi\xc3\xb3 cap al sud just quan passa prop del poble, que \xc3\xa9s al nord del riu._NEWLINE_D'altra banda, comparteix la denominaci\xc3\xb3 dels cursos d'aigua entre agulles, canals, recs i s\xc3\xadnies, per b\xc3\xa9 que el primer de fet sols es mant\xc3\xa9 viu en els casos de l'Agulla de l'Auca i l'Agulla dels Cirerers, que s\xc3\xb3n de drenatge. Noms ja desapareguts s\xc3\xb3n les set agulles: Agulla Cabdal (de la Canal, de la Creu, de la Mata, de la Picapolla, dels Aspres, dels Horts i dels Quatre Camins), que eren d'irrigaci\xc3\xb3. De canal, n'hi ha una: la Canal de la Salanca, antic rec eixamplat, mentre que els recs, alguns d'irrigaci\xc3\xb3 i d'altres de drenatge, s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s nombrosos: Rec de Clair\xc3\xa0, Rec de la Bassa de Bomp\xc3\xa0s -o, simplement, la Bassa-, Rec de la Bassa de Pi\xc3\xa0, o Rec dels Molins de Torrelles, Rec del Pont Nou, o de la Llavanera. Un rec ja desaparegut era el Rec del Mol\xc3\xad de Clair\xc3\xa0. Finalment, hi ha la S\xc3\xadnia, anomenada aix\xc3\xad, sense complement._NEWLINE_Aquests cursos d'aigua van crear la necessitat d'habilitar passos, antigament a gual, per a travessar-los: el Pas de la Vila, antigament Pas de Pi\xc3\xa0, el Pas de les Fonts, el Pas d'en Gauix, el Pas d'en Pu\xc3\xa7\xc3\xb3, el Pas de Sant Jaume, o Pas de l'Agl\xc3\xad, i el Pas de Sant Pere. Tots ells s\xc3\xb3n ja desapareguts, actualment, per la qual cosa es poden considerar noms antics, en des\xc3\xbas.\n_START_SECTION_\nEl terme de Clair\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEn tractar-se d'un terme situat entre l'antiga plana de maresmes i aiguamolls (la Salanca) i la zona que comen\xc3\xa7a a enfilar-se cap a les muntanyes ve\xc3\xafnes (els Aspres), t\xc3\xa9 aquests dos top\xc3\xb2nims com els m\xc3\xa9s diferenciadors del territori. A part d'aix\xc3\xb2, hom podria distingir entre els top\xc3\xb2nims que designen partides, bastants d'ells relacionats amb noms de masos o camins, entre d'altres, i els que denominen camps de conreu, vinyes, etc\xc3\xa8tera._NEWLINE_Aix\xc3\xad, entre els noms de partides trobem la Barca, el Cam\xc3\xad de les Cotives, el Cam\xc3\xad del Mol\xc3\xad, el Cam\xc3\xad de Salses, el Cam\xc3\xad de Sant Pere Alt, el Cam\xc3\xad de Sant Pere Baix, el Cam\xc3\xad de Pi\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad de Torrelles, el Canadell, el Canal de la Salanca, el Cirerer, la Clotada, els Clots, els Cortals, el Crest, la Creu, el Crist, la Cuatxa, Darrere l'Iglesi, l'Eixau, l'Eixugador, la Figuera, la Gran Selva (antigament, el Mas d'en Selva), la Guixona, Mas d'en Bordes (abans, Mas de l'Amor\xc3\xb3s), Mas d'en Peirotis, el Mol\xc3\xad de Vent, els Moscatars, Mudagons, l'Oratori, les Parets, el Pas dels Lladres, el Pas d'en Pu\xc3\xa7\xc3\xb3, el Pas d'en Marsellet, el Pened\xc3\xa8s Alt, el Pened\xc3\xa8s Baix, el Pil\xc3\xb3, el Pont Trencat, el Pou Cremat, el Pujal, els Quatre Camins, la Ribera, Sant Jaume de la Ribera, Sant Jaume del Crest, les Sitges, la Torre, l'Ullastre, el Vegueriu Alt i el Vegueriu Baix. Entre els dedicats a camps concrets es pot trobar el de Camps de la Creu, Camps de la Grangera, Camps dels Pobres, les Cotives, els Horts, la Mallola, l'Oliveda de la Manguilleria, el Prat d'en Manalt i la Vinya del Canonge. Encara, alguns top\xc3\xb2nims ja s\xc3\xb3n desapareguts de l'\xc3\xbas com\xc3\xba, com la Devesa, Peracal\xc3\xa7, la Vinya del Bar\xc3\xb3, la Vinya del Mosso o la Vinya d'en Guinyer.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, Clair\xc3\xa0 apareix dividit en quatre seccions: la dels Clots, que ocupa el sector nord-est del terme, la de Clair\xc3\xa0, al centre, est i sud-est de la comuna, la del Vegueriu, a l'oest i sud-oest, i la de Sant Pere, al nord. La secci\xc3\xb3 dels Clots inclou les partides dels Clots, Sant Jaume, les Parets, Peirotis, lo Pou Cremat, la Torre, los Cortals, amb el Cortal d'en Peirotis, los Moscatars, los Quatre Cam\xc3\xads, el Cam\xc3\xad de Salses, la Cuatxa i lo Pil\xc3\xb3. A banda del cortal esmentat, no hi consta cap edificaci\xc3\xb3 (cal destacar que en aquesta zona sense edificacions, a la partida de Sant Jaume \xc3\xa9s on avui dia hi ha el gran centre comercial._NEWLINE_En el sector de Clair\xc3\xa0 consten les partides del Mas de n'Amor\xc3\xb3s, amb el mas d'aquest nom, el Mas d'en Selva, igualment amb aquest mas, lo Pened\xc3\xa8s Alt, lo Cirerer, la Figuera Cornellana, los Horts, l'Eixugador, lo Pil\xc3\xb3, els Camps de la Creu, lo Pujau, la Mallola, l'Eixau, lo Pened\xc3\xa8s Baix, Darr\xc3\xa9 la Igleisi, l'Oratori, la Ribera i Cam\xc3\xad de Torrelles. El poble hi apareix, com a la major part de mapes cadastrals napole\xc3\xb2nics, minuciosament dibuixat._NEWLINE_El sector del Vegueriu t\xc3\xa9 les partides del Vegueriu Alt i el Vegueriu Baix, molt extenses, i el sector de Sant Pere, el Cam\xc3\xad de les Cotives, el Cam\xc3\xad de Sant Pere Baix, el Cam\xc3\xad de Pi\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad del Mol\xc3\xad, los Aspres i lo Canadell.\n_START_SECTION_\nAgricultura i ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s d'un miler d'hect\xc3\xa0rees conformen la principal activitat de Clair\xc3\xa0: l'agricultura. M\xc3\xa9s de 800 s\xc3\xb3n dedicades a la vinya, una mica menys de la meitat per a vins de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada. Els arbres fruiters ocupen la major part de la resta de terres de conreu, amb predomini de llarg dels albercoquers i pres\xc3\xa8ncia de presseguers, pereres i pomeres. M\xc3\xa9n enrere queda l'horticultura, amb predomini d'escarxofes, i pres\xc3\xa8ncia forta d'enciams i escaroles. Tamb\xc3\xa9 s'hi cullen, a m\xc3\xa9s, hortalisses primerenques, tom\xc3\xa0quets, mongetes verdes i api. En els darrers quaranta anys hi ha hagut una forta evoluci\xc3\xb3 del mercat d'hortalisses a causa de les exig\xc3\xa8ncies dels mercats, especialment els condicionats per la Uni\xc3\xb3 Europea. Al poble hi ha una Cooperativa Fruitera i Hort\xc3\xadcola, una Societat Cooperativa Agr\xc3\xadcola i una Societat Cooperativa de Vinificaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nVies antigues de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Clair\xc3\xa0 era travessat de nord a sud per la Via Dom\xc3\xadcia, de la qual han estat trobades nombroses restes; aquesta via entra en el terme pel lloc de la Coatge, a l'extrem nord del terme. Uns camins actuals d'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola en segueix el tra\xc3\xa7at, que de nord a sud es va decantant progressivament cap a llevant. Passa pel lloc anomenat els Aspres, i s'adre\xc3\xa7a al nucli de poblaci\xc3\xb3 de Clair\xc3\xa0, que travessa al biaix de nord-oest a sud-est. Des de Clair\xc3\xa0 continua cap al sud, passant pel Vegueriu Alt, des d'on travessava l'Agl\xc3\xad d'una forma que ara es desconeix. Sobretot al Vegueriu Alt i a la Granollera \xc3\xa9s on es van fer excavacions que van permetre trobar diverses cal\xc3\xa7ades del cam\xc3\xad i uns fonaments i murs per a franquejar alguns recs paral\xc2\xb7lels a l'Agl\xc3\xad i el mateix riu principal. Aquestes cal\xc3\xa7ades i ponts s\xc3\xb3n encara esmentades fins al segle\xc2\xa0xiv.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nClair\xc3\xa0 est\xc3\xa0 connectat amb l'exterior a trav\xc3\xa9s de la l\xc3\xadnia 135 del servei Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac de la xarxa departamental d'autobusos de l\xc3\xadnia. La l\xc3\xadnia uneix Salses, Clair\xc3\xa0, Pi\xc3\xa0 i Perpiny\xc3\xa0. Per aquesta l\xc3\xadnia, Salses \xc3\xa9s a 20 minuts de Clair\xc3\xa0; Pi\xc3\xa0, tamb\xc3\xa9 a 20, i Perp\xc3\xacny\xc3\xa0 a 35. Aquesta l\xc3\xadnia ofereix servei de dilluns a dissabte amb 9 serveis diaris en cada direcci\xc3\xb3 (5 al mat\xc3\xad i 4 a la tarda).\n_START_SECTION_\nCamins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nCom a la major part dels pobles rossellonesos, alguns dels antics camins s'han convertit en carretera -ruta, com se sol dir a la Catalunya del Nord-, als quals s'han d'afegir carreteres de nova planta. Es tracta, entre uns i altres, de la Ruta del Mas de la Garriga, antic cam\xc3\xad intern del terme de Clair\xc3\xa0 convertit en comunicaci\xc3\xb3 externa perqu\xc3\xa8 al Mas de la Garriga es va aixecar el centre comercial del nord de Perpiny\xc3\xa0, que ha adquirit molta import\xc3\xa0ncia a la regi\xc3\xb3, la Ruta de Perpiny\xc3\xa0, o de Bonp\xc3\xa0s, antigament Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0, la Ruta de Sant Hip\xc3\xb2lit i la Ruta de Sant Lloren\xc3\xa7, antigament tots dos tamb\xc3\xa9 anomenats Cam\xc3\xad._NEWLINE_Els que conserven el nom de cam\xc3\xad es poden dividir entre els que enllacen amb els pobles ve\xc3\xafns, com Cam\xc3\xad de Garrius, o Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0 a Garrius, Cam\xc3\xad de Juegues, Cam\xc3\xad de Salses, Cam\xc3\xad de Sant Lloren\xc3\xa7 als Clots, Cam\xc3\xad de Sant Pere (abans, Cam\xc3\xad de Ribesaltes, o de Baix\xc3\xa0s, o del Pont de Millars), Cam\xc3\xad de Sant Lloren\xc3\xa7 a Vilallonga, Cam\xc3\xad de Torrelles, Cam\xc3\xad de Torrelles a Perpiny\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Vilallonga, Cam\xc3\xad Ral, o Cam\xc3\xad Vell de Perpiny\xc3\xa0 a Salses, Cam\xc3\xad Vell de Perpiny\xc3\xa0, Cam\xc3\xad Vell de Ribesaltes a Sant Lloren\xc3\xa7, Cam\xc3\xad Vell de Salses i Cam\xc3\xad Vell de Sant Lloren\xc3\xa7; els que s\xc3\xb3n interns del terme de Clair\xc3\xa0: Cam\xc3\xad de la Granja, o del Mas de la Granja, o del Mas d'en Pu\xc3\xa7\xc3\xb3, Cam\xc3\xad de les Cotives, Cam\xc3\xad del Mas d'en Rovira, o del Mas d'en Rovira a Pi\xc3\xa0, Cam\xc3\xad del Mas d'en Vergers, Cam\xc3\xad del Mol\xc3\xad, Cam\xc3\xad del Pas de la Vila, Cam\xc3\xad del Pas d'en Pu\xc3\xa7\xc3\xb3, Cam\xc3\xad del Pou Cremat, Cam\xc3\xad dels Clots, antigament Cam\xc3\xad del Cremal, Cam\xc3\xad de Mudagons, Cam\xc3\xad de Sant Jaume i Cam\xc3\xad Petit._NEWLINE_Esment a part mereix l'anomenat Mataburros, o Cam\xc3\xad de Ferro, antiga via del ferrocarril de Perpiny\xc3\xa0 al Barcar\xc3\xa8s, que funcion\xc3\xa0 fins al 1950. Recentment ha estat declarat cam\xc3\xad d'inter\xc3\xa8s local.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria antiga\n_START_PARAGRAPH_\nA l'extrem sud-oest del terme, en una vinya situada un quil\xc3\xb2metre al nord de Bonp\xc3\xa0s, per\xc3\xb2 en terme de Clair\xc3\xa0, i a ran de la Via Dom\xc3\xadcia, es va trobar un petit tresor: 13 denaris romans i 511 monedes gal\xc2\xb7les. Actualment \xc3\xa9s al Museu de Monedes i Medalles J. Puig, de Perpiny\xc3\xa0. El lloc de Mudagons (Sant Sebasti\xc3\xa0 de Mudagons) \xc3\xa9s dels que ha donat restes antigues: a m\xc3\xa9s de restes disperses, s'hi ha localitzat un petit h\xc3\xa0bitat rural.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria Medieval\n_START_PARAGRAPH_\nL'antiga Via Domitia passava per l'oest del poble actual. Hi ha camins que en mantenen aproximadament el tra\xc3\xa7at.  El poble \xc3\xa9s citat al segle\xc2\xa0xi (1013, 1070 i 1091). Durant els segles seg\xc3\xbcents (segle\xc2\xa0xiii al segle XV), diversos textos assenyalen les fortificacions del poble i les reparacions que s'hi estaven efectuant._NEWLINE_Durant el per\xc3\xadode que fou Comte de Rossell\xc3\xb3 Gausfred II (1013-1074), consta com a senyor de Clair\xc3\xa0 Mir\xc3\xb3 Matfred de Clairano, que era vassall de Ramon Berenguer, senyor de Canet. Al cap d'un segle, s\xc3\xb3n esmentats en diferents documents Pere de Clairano (1152) i Guillem de Clerano (1162). El 1233 fou directament el comte de Rossell\xc3\xb3, Nun\xc3\xb3 San\xc3\xa7, qui atorg\xc3\xa0 carta de privilegis a la poblaci\xc3\xb3, confirmada el 1244 per Jaume I el Conqueridor i el 1262 per l'infant Jaume._NEWLINE_Els anys 1357 i 1358 Pere III don\xc3\xa0 en alou el senyoriu de Clair\xc3\xa0 a les seves filles Constan\xc3\xa7a, reina de Sic\xc3\xadlia, i Joana, muller poc m\xc3\xa9s tard del comte d'Emp\xc3\xbaries, Joan I. Les dues germanes nomenaren administrador de Clair\xc3\xa0 Bernat Pometa, secretari reial, per\xc3\xb2 en el dot de casament de Joana, hi anava incl\xc3\xb2s Clair\xc3\xa0, que pass\xc3\xa0 aix\xc3\xad a la fam\xc3\xadlia comtal d'Emp\xc3\xbaries. En morir el 1401 Pere II d'Emp\xc3\xbaries sense fills, la seva v\xc3\xaddua infeud\xc3\xa0 Clair\xc3\xa0 al vescomte d'Illa, Pere III de Fenollet, el qual, a la seva mort, el lleg\xc3\xa0 a la seva neboda Margarida de Prades, reina v\xc3\xaddua de Mart\xc3\xad I. El 1426 fou venut a Ramon de Perell\xc3\xb3s, i va quedar en mans d'aquesta fam\xc3\xadlia fins al final de l'\xc3\xa8poca medieval.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nCom est\xc3\xa0 constatat el 1510, Clair\xc3\xa0 pertangu\xc3\xa9 als d'Oms (Berenguer VI d'Oms i successors), fins a principis del segle\xc2\xa0xvii. El 1628 pertanyia a Antoni de Sentmenat, per\xc3\xb2 els seus b\xc3\xa9ns foren confiscats el 1652-1654, a ran de la Guerra dels Segadors. Aleshores el rei Llu\xc3\xads XIV don\xc3\xa0 el senyoriu de Clair\xc3\xa0 el 1688 a M. de Boisambert; Cl\xc3\xa9ment Dubois de Boisambert el tenia encara en el moment de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa._NEWLINE_Durant les guerres del segle XVII, una de les batalles va oc\xc3\xb3rrer a prop de la localitat.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nAmb motiu de les eleccions departamentals del 2015, Clair\xc3\xa0 ha estat incl\xc3\xb2s en la nova agrupaci\xc3\xb3 de La Costa Salanquesa, cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 4, formada pel Barcar\xc3\xa8s, Clair\xc3\xa0, Pi\xc3\xa0, Sant Hip\xc3\xb2lit de la Salanca, Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca i Torrelles de la Salanca. Els consellers departamentals triats en aquesta elecci\xc3\xb3 per aquest cant\xc3\xb3 han estat Madeleine Garcia-Vidal, del DVG (Divers de gauche), batllessa de Sant Hip\xc3\xb2lit de la Salanca des del 1983, i Joseph Puig, de Centre, batlle de Clair\xc3\xa0 i President de la Comunitat de comunes Salanca - Mediterrani.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i cultura\n_START_PARAGRAPH_\nClair\xc3\xa0 disposa de l'escola maternal les Carloulettes i de l'escola prim\xc3\xa0ria Yves Duc\xc3\xa8s. En acabar l'ensenyament primari, els joves han de continuar els seus estudis al col\xc2\xb7legi de Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca, preferentment._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 compta amb una biblioteca municipal, la bibliotec\xc3\xa0ria de la qual anima un interessant caf\xc3\xa8 literari. El poble t\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 un Centre cultural des del 1999._NEWLINE_Cal tenir en compte tamb\xc3\xa9 que Clair\xc3\xa0 \xc3\xa9s en una de les variants nord-pirinenques del Cam\xc3\xad de Sant Jaume, fet que ha esdevingut un element m\xc3\xa9s de la promoci\xc3\xb3 externa del poble."