b'\n_START_ARTICLE_\nCalendari\n_START_PARAGRAPH_\nEl calendari (del llat\xc3\xad calenda) \xc3\xa9s una taula d\'ordenaci\xc3\xb3 temporal per a l\'organitzaci\xc3\xb3 de les activitats d\'una societat. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s el sistema de divisi\xc3\xb3 del temps.\n_START_SECTION_\nOrigen etimol\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula calendari prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad calendarium, que era el llibre de comptes en qu\xc3\xa8 els prestadors anotaven els noms dels seus deutors i les sumes que devien. L\'inter\xc3\xa8s de les sumes deixades es pagava en el Calendae de cada mes, i d\'aqu\xc3\xad el mot Calendarium._NEWLINE_El comen\xc3\xa7ament de l\'any en l\'era romana era mar\xc3\xa7, i es va anomenar d\'aquesta manera en honor a Mart, d\xc3\xa9u de la guerra; abril, va ser anomenat per Aperire, en llat\xc3\xad "obrir", la qual cosa significava el renaixement de la primavera; maig, en honor a Maia, la deessa de la primavera; juny, en honor a Juno, esposa de J\xc3\xbapiter i deessa del matrimoni._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s, en els anys de Juli C\xc3\xa8sar, Quinctilis es va canviar per juliol en el seu honor, i una mica m\xc3\xa9s tard en els anys de l\'emperador August es va canviar Sextilis per agost. Els mesos de gener i febrer, com s\'explica m\xc3\xa9s endavant, es van afegir despr\xc3\xa9s. Febrer va ser anomenat aix\xc3\xad en honor a Februa, el festival de la purificaci\xc3\xb3, i gener pel d\xc3\xa9u Janus, d\xc3\xa9u de les portes.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer any de l\'era romana, denominat l\'any de R\xc3\xb2mul, consistia en deu o dotze mesos, segons la bibliografia que se citi. Censor\xc3\xad, Plutarc i d\'altres manifestaven que al principi l\'any tenia dotze mesos, per\xc3\xb2 ha de donar-se m\xc3\xa9s cr\xc3\xa8dit a: Fulvi Nob\xc3\xadlior, Marc Terenci Varr\xc3\xb3,  Ovidi  Aule Gel\xc2\xb7li, Macrobi, Gai Juli Sol\xc3\xad, Servi i altres, que mantenien que el primer any rom\xc3\xa0 tenia tan sols deu mesos. _NEWLINE_El principi de l\'any rom\xc3\xa0 no era gener, com \xc3\xa9s en l\'actualitat; era el mar\xc3\xa7, i arribava fins a desembre. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s confirmat pel fet de l\'encesa del foc sagrat al temple de Vesta, el primer dia de l\'any, el primer de mar\xc3\xa7. Els deu mesos del calendari eren anomenats Martius, Aprilis, Maius, Iunius, Quinctilis, Sextilis, September, October, Nouember, December. La durada dels mesos era de trenta-un dies per a quatre d\'ells (Martius, Maius, Quinctilis i October\') i trenta dies per als altres, de tal manera que la durada en dies dels mesos era successivament: 31, 30; 31, 30; 31, 30, 30; 31, 30, 30; i la durada total de l\'any era de 304 dies._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, es va instaurar l\'any de Numa, amb dotze mesos i 355 dies. Aquest any va ser creat al voltant del 700 aC pel segon rei de Roma, Numa Pompili. Censor\xc3\xad (c20) conta que a l\'any de R\xc3\xb2mul se li van afegir cinquanta-un dies: "es va treure un dia a cada un dels mesos buits abans esmentats, que llavors sumats feien 57 dies, dels quals es van formar dos mesos, Ianuarius amb 29, i Februarius amb 28 dies. Aix\xc3\xad tots els mesos eren d\'aquesta manera plens, i contenien un nombre senar de dies, llevat de Februarius, que era l\'\xc3\xbanic buit, i per aix\xc3\xb2 considerat m\xc3\xa9s desafortunat que la resta." L\'any va quedar de la seg\xc3\xbcent manera: Martius, 31 dies; Aprilis, 29; Maius, 31; Iunius, 29; Quinctilis, 31; Sextilis, 29; September, 29; October, 31; Nouember, 29; December, 29; Ianuarius, 29; i Februarius, 28._NEWLINE_Encara d\'aquesta manera l\'any quedava curt onze dies respecte a l\'any solar, per la qual cosa Numa Pompili va ordenar que s\'afeg\xc3\xads un mes cada dos anys de 22 dies en el segon i sis\xc3\xa8 anys, i de 23 dies el quart i el vuit\xc3\xa8, fent un cicle de vuit anys. El mes intercalar era anomenat Mercedonius. L\'any rom\xc3\xa0 estava basat en els cicles lunars i, segons Livi, la relaci\xc3\xb3 amb els anys solars es donava cada 19 anys. Aquest cicle va ser introdu\xc3\xaft el 432 aC i, encara que aquest coneixement mancava d\'\xc3\xbas popular, era utilitzat pels pont\xc3\xadfexs per als cultes dels d\xc3\xa9us._NEWLINE_El 45 aC Juli C\xc3\xa8sar va encarregar a l\'astr\xc3\xb2nom alexandr\xc3\xad Sos\xc3\xadgenes l\'elaboraci\xc3\xb3 del seu calendari. Aquest va fixar la durada de l\'any en 365 dies i sis hores, c\xc3\xa0lcul sorprenentment exacte donats els rudimentaris instruments de l\'\xc3\xa8poca, ja que el seu marge d\'error va ser nom\xc3\xa9s d\'11 minuts i 9 segons a l\'any, \xc3\xa9s a dir, menys d\'un segon per dia, per\xc3\xb2, a fi d\'evitar complicacions, es va prendre de 365 dies de durada, afegint deu dies l\'any de 355 dies. Censor\xc3\xad va escriure el seg\xc3\xbcent text sobre aix\xc3\xb2: "La confusi\xc3\xb3 va ser al final portada tan lluny que C\xc3\xa8sar, el Pontifex Maximus, en el seu tercer consolat, amb L\xc3\xa8pid com a col\xc2\xb7lega, va inserir entre novembre i desembre dos mesos intercalars de 67 dies, havent rebut ja el mes de febrer una intercalaci\xc3\xb3 de 23 dies, i va fer aix\xc3\xad que l\'any complet consist\xc3\xads en 445 dies. Alhora va proveir contra una repetici\xc3\xb3 d\'errors similars en renunciar al mes intercalar, i en adaptar l\'any al curs solar. Per a aix\xc3\xb2, als 355 dies de l\'any pr\xc3\xa8viament existent, va afegir-hi deu dies, que va distribuir entre els set mesos que en tenien 29, de tal manera que el gener, Sextilis i el desembre en van rebre dos cada un, i els altres nom\xc3\xa9s un; i aquests dies addicionals els va col\xc2\xb7locar al final de cada mes, sens dubte amb el desig de no moure els diversos festivals d\'aquelles posicions en cada un dels mesos que durant tant temps havien ocupat. Aix\xc3\xad, en el present calendari, encara que hi ha set mesos de 31 dies, els quatre mesos que originalment posse\xc3\xafen aquest nombre encara s\xc3\xb3n distingibles pel fet de tenir els seus nonas el cinqu\xc3\xa8 dia del mes. Finalment, en consideraci\xc3\xb3 del quart de dia que ell considerava que completava l\'any, va establir la regla que, al final de cada quatre anys, un \xc3\xbanic dia havia de ser intercalat on el mes havia estat anteriorment inserit, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, immediatament despr\xc3\xa9s dels Terminalia; aquell dia \xc3\xa9s ara anomenat el Bisextum." Bissextum ve de bis-sis\xc3\xa8. El 24 de febrer era anomenat pels romans "davant de diem sextum Kalendas Martias"; en els anys de trasp\xc3\xa0s, el dia 25 era anomenat "ante de diem bis sextum com en els anys normals._NEWLINE_Juli C\xc3\xa8sar va afegir un dia al juliol, mes del seu naixement, per engrandir-se. August va fer el mateix amb l\'agost, ja que ell no anava a ser menys que el seu antecessor. Ambd\xc3\xb3s dies van ser retirats del febrer, que va passar a tenir-ne 28. Davant de la disminuci\xc3\xb3 d\'aquest mes respecte als altres, el dia afegit dels anys de trasp\xc3\xa0s se li va concedir a ell._NEWLINE_La imperfecci\xc3\xb3 del Calendari Juli\xc3\xa0 va donar peu perqu\xc3\xa8 l\'any 1582 el Papa Gregori XIII encarregu\xc3\xa9s a l\'astr\xc3\xb2nom i matem\xc3\xa0tic itali\xc3\xa0 Luigi Lilio i al jesu\xc3\xafta alemany Christopher Clavius la reforma que donaria vida al nou calendari anomenat Calendari Gregori\xc3\xa0_NEWLINE_Aquesta reforma va tenir dos aspectes principals. Per una part, ja que l\'equinocci de primavera s\'havia avan\xc3\xa7at 10 dies, es van suprimir aquests per ajustar el cicle de les estacions. Aquest ajust es va dur a terme el dijous 4 d\'octubre de 1582, pel que l\'endem\xc3\xa0 es va considerar divendres 15 d\'octubre. A m\xc3\xa9s, per aconseguir que aquest resultat pogu\xc3\xa9s mantenir-se en el futur, es va acordar que els anys de trasp\xc3\xa0s les dues \xc3\xbaltimes xifres dels quals fossin zeros no fossin de trasp\xc3\xa0s, excepte si les seves dues primeres s\xc3\xb3n divisibles per quatre. Aix\xc3\xad doncs dels anys 1600, 1700, 1800, 1900 i 2000, que al calendari juli\xc3\xa0 s\xc3\xb3n de trasp\xc3\xa0s, en el gregori\xc3\xa0 ho s\xc3\xb3n nom\xc3\xa9s el 1600 i el 2000, de manera que cada quatre segles queden suprimits tres dies._NEWLINE_Aquest calendari va ser a poc a poc assumit per tots els pa\xc3\xafsos i \xc3\xa9s el majorit\xc3\xa0riament utilitzat avui a tot el m\xc3\xb3n._NEWLINE_Actualment el desfasament que es produeix \xc3\xa9s d\'aproximadament 3 dies cada 10.000\xc2\xa0anys, ja que l\'any gregori\xc3\xa0 resulta m\xc3\xa9s llarg que el tr\xc3\xb2pic._NEWLINE_En l\'actualitat coexisteixen uns quaranta calendaris, que no tenen res a veure uns amb els altres. Mesurar el temps ha estat sempre una de les nostres passions i els nostres errors ens han fet festejar l\'arribada de la primavera al ple hivern.'