b'\n_START_ARTICLE_\nComunitat de Madrid\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom de la Comunitat de Madrid prov\xc3\xa9 de la prov\xc3\xadncia hom\xc3\xb2nima que la constitueix i aquest del nom de la seva capital, i la capital de l\'Estat, Madrid. Hi ha diverses teories quant a l\'origen del nom de Madrid. Una teoria (m\xc3\xa9s aviat llegenda o mitologia) suggereix que la ciutat va ser fundada per Ocno Bianor, fill del rei Tireni i rei de la Toscana i de M\xc3\xa0ntua, que la va anomenar Metragirta (per la deessa de la terra i filla de Saturn) o Mantua Carpetana, que amb el temps evolucionaria a Madrid. Altres suggereixen que el nom original de la ciutat era Ursa, "\xc3\xb3s" en llat\xc3\xad at\xc3\xa8s el gran nombre d\'aquests animals que vivien als boscos adjacents el qual, amb l\'arbo\xc3\xa7 (madro\xc3\xb1o en castell\xc3\xa0), han estat l\'emblema de la ciutat des de l\'Edat mitjana. Una altra teoria diu que el nom de la ciutat data del segle II aC quan l\'Imperi Rom\xc3\xa0 hi va establir un assentament a prop de la vora del riu Manzanares. El nom d\'aquesta primera vila va ser Matrice, en refer\xc3\xa8ncia al riu que creuava l\'assentament._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, hist\xc3\xb2ricament es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia de la fundaci\xc3\xb3 de la fortalesa musulmana per l\'emir Muhammad I, a finals del segle IX, amb el nom de Mayrit, de l\'\xc3\xa0rab \xd9\x85\xd8\xac\xd8\xb1\xd9\x8a\xd8\xb7; i que en castell\xc3\xa0 antic es coneixia com a Magrit, Magerit i Matrit. El nom sembla haver-se derivat de les nombroses s\xc3\xa9quies que portaven l\'aigua al recinte i que es coneixien com a machr\xc3\xa1 (matrice en llat\xc3\xad), a la qual se\'l va afegir el sufix -it (possiblement "lloc", i que per tant, vol dir "lloc que rep aig\xc3\xbces abundants".\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa comunitat aut\xc3\xb2noma t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 8.028 km\xc2\xb2. Situada a l\'altipl\xc3\xa0 central, la Serra de Guadarrama en marca el nord-oest, amb una s\xc3\xa8rie de rius que la drenen tot duent aigua cap al sud fins a arribar al Tajo, que ressegueix el sud de la comunitat._NEWLINE_El relleu de la comunitat \xc3\xa9s bastant pla, ja que est\xc3\xa0 empla\xc3\xa7ada a la part nord de la Meseta Central, amb una altura mitjana d\'aproximadament 650 m. Solament hi ha diversos turons d\'escassa altura i petites valls a la zona sud-est. La Serra de Guadarrama i la Somosierra pertanyents al Sistema Central representen la zona muntanyenca de la comunitat, amb pics que superen els 2.000 m. Ambdues serres s\xc3\xb3n a la part nord-oest i nord del territori. El pic m\xc3\xa9s alt de la comunitat \xc3\xa9s Pe\xc3\xb1alara, amb 2.430 m._NEWLINE_El territori de la comunitat forma part de la conca del riu Tajo. Per tant, els rius m\xc3\xa9s destacats s\xc3\xb3n una s\xc3\xa8rie d\'afluents del Tajo que en el seu curs alt s\xc3\xb3n rius de muntanya, i en el seu curs mitj\xc3\xa0 i baix, rius de plana, fins a desembocar-hi. El riu m\xc3\xa9s important de la comunitat \xc3\xa9s el Jarama, que la travessa nord a sud, fins a desembocar en el Tajo. A l\'orient s\'hi troben els rius Lozoya, Guadalix i Manzanares, i a l\'occident, des de la prov\xc3\xadncia de Guadalajara, arriben el riu Henares i el Taju\xc3\xb1a. Tots ells s\xc3\xb3n rius curts, d\'esc\xc3\xa0s cabal. El riu Guadarrama i l\'Alberche reguen les zones m\xc3\xa9s occidentals de la comunitat, des de les muntanyes cap a la Vall del Tajo. L\'aigua de la comunitat es considera una de les millors d\'Europa gr\xc3\xa0cies a les condicions geol\xc3\xb2giques de la Serra de Guadarrama: unes muntanyes amb abund\xc3\xa0ncia de granit. Aquesta roca tan dura deixa molt pocs residus en els rius i fa que la puresa de l\'aigua sigui molt elevada._NEWLINE_El clima de la comunitat \xc3\xa9s mediterrani continental. Els hiverns s\xc3\xb3n frescos, amb temperatures inferiors als 8\xc2\xa0\xc2\xb0C, gelades nocturnes molt freq\xc3\xbcents i nevades ocasionals (tres o quatre a l\'any). Els estius s\xc3\xb3n calorosos, amb temperatures mitjanes superiors als 24\xc2\xa0\xc2\xb0C al juliol i agost, i amb m\xc3\xa0ximes que moltes vegades superen els 35\xc2\xa0\xc2\xb0C. L\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 di\xc3\xa0ria \xc3\xa9s d\'aproximadament de 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. A les zones altes de la Serra de Guadarrama les temperatures s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s baixes i les precipitacions m\xc3\xa9s abundants, de neu a l\'hivern i durant part de la primavera.\n_START_SECTION_\nDivisions administratives\n_START_PARAGRAPH_\nLa Comunitat de Madrid \xc3\xa9s uniprovincial i per tant, no hi ha cap diputaci\xc3\xb3. Administrativament, el territori es divideix en municipis administrats per ajuntaments amb plena personalitat jur\xc3\xaddica i autonomia per a la gesti\xc3\xb3 de llurs interessos interns. L\'Estatut aprova l\'agrupaci\xc3\xb3 volunt\xc3\xa0ria de municipis per a la gesti\xc3\xb3 dels serveis comuns i per a la coordinaci\xc3\xb3 d\'actuacions de car\xc3\xa0cter funcional o territorial.\n_START_SECTION_\nEsports\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal esport de la comunitat, com ho \xc3\xa9s per a la resta d\'Espanya, \xc3\xa9s el futbol. Els cinc equips de primera divisi\xc3\xb3 amb seu a la comunitat s\xc3\xb3n el Reial Madrid, l\'Atl\xc3\xa8tic de Madrid, grans rivals des de fa moltes d\xc3\xa8cades, el Getafe Club de F\xc3\xbatbol, el Rayo Vallecano i el Club Deportivo Legan\xc3\xa9s. Altres esports populars a la comunitat s\xc3\xb3n el b\xc3\xa0squet, amb equips com ara el Reial Madrid, Estudiantes i Fuenlabrada; el ciclisme i el tennis.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xadmbols\n_START_PARAGRAPH_\nLa bandera i l\'escut foren dissenyats per Santiago Am\xc3\xb3n i Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Cruz Novillo. Foren declarats s\xc3\xadmbols oficials amb la Llei de 23 de desembre de 1983.'