b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria d\'Arenys\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 exterior\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria d\'Arenys de Mar, edifici d\'una sola nau amb capelles laterals, \xc3\xa9s una barreja curiosa d\'estils. L\'estructura dels murs \xc3\xa9s renaixentista ("a la romana"), per\xc3\xb2 la coberta de la nau i de les capelles \xc3\xa9s de volta ogival, g\xc3\xb2tica, com era molt freq\xc3\xbcent a l\'\xc3\xa8poca. La fa\xc3\xa7ana barroca amb coronament mixtilini \xc3\xa9s centrada per la portada, pr\xc3\xb2pia d\'un barroc tard\xc3\xa0 emmarcada per columnes de fust llis i per decoraci\xc3\xb3 de car\xc3\xa0cter rococ\xc3\xb3. \xc3\x89s obra del 1755 del mestre Forti\xc3\xa0 Anglada. Entre 1777 i 1789 es f\xc3\xa9u una ampliaci\xc3\xb3 lateral a manera de creuer i es constru\xc3\xad la capella dels Dolors, segons projecte de l\'arquitecte Joan Mas i sota la direcci\xc3\xb3 de Joan Oliv\xc3\xa9. A mitjan segle XIX, es constru\xc3\xad la capella del Sant\xc3\xadssim. La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s flanquejada pel campanar de planta quadrada que esdev\xc3\xa9 octogonal i que \xc3\xa9s c oronat per un templet afegit el 1911, i, a l\'altre costat, pel comunidor, amb coberta inclinada de cer\xc3\xa0mica vidriada.\n_START_SECTION_\nLa fa\xc3\xa7ana\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de 1755, sota la direcci\xc3\xb3 del mestre d\'obres vigat\xc3\xa0 Forti\xc3\xa0 Anglada, es va allargar la nau de l\'esgl\xc3\xa9sia i es va aixecar una nova fa\xc3\xa7ana. \xc3\x89s declarada monument historicoart\xc3\xadstic de car\xc3\xa0cter nacional per un Decret del 1976. _NEWLINE_Hi destaca la notable portalada barroca, amb obertura rectangular flanquejada per columnes compostes que sostenen un entaulament mixtilini. Damunt la llinda hi esculpit l\'escut de la vila. Corona la composici\xc3\xb3 una forn\xc3\xadcula, envoltada de volutes barroques, amb una imatge de la Mare de D\xc3\xa9u._NEWLINE_La rosassa es col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 el 1757 aprofitant les dovelles de l\'antiga. L\'actual, del 1893, \xc3\xa9s de vidres de colors amb l\'escut d\'Arenys al mig, envoltat dels s\xc3\xadmbols dels evangelistes, tal com va voler Joan Roura i Preses, el benefactor que la va pagar. Darrerament ha estat restaurada.\n_START_SECTION_\nEl portal Xic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el lateral de l\'esgl\xc3\xa9sia, al carrer de l\'Esgl\xc3\xa9sia hi ha el portal xic. De dimensions bastant m\xc3\xa9s redu\xc3\xafdes que la portalada principal, damunt la llinda hi ha una forn\xc3\xadcula amb una imatge de Sant Elm (la capella que es trobava abans en aquest lloc estava dedicada a aquest sant). La imatge fou costejada per Josep Pons i Vil\xc3\xa0. El portal xic tamb\xc3\xa9 vari\xc3\xa0 el seu lloc amb les ampliacions del Temple.\n_START_SECTION_\nCampanar\n_START_PARAGRAPH_\nEl campanar \xc3\xa9s de base quadrada i vuitavat a partir de la segona planta. A comen\xc3\xa7ament del segle XX s\'hi sobrepos\xc3\xa0 una torratxeta d\'estil indefinit per a la campana major, on destaquen els pinacles del terradet i el cercle d\'esveltes pilastres que sostenen una ex\xc3\xb2tica c\xc3\xbapula acampanada sobre un entaulament classicista. El 1618 s\'hi col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 un rellotge de sol, substitu\xc3\xaft el 1636 per un de corda. _NEWLINE_L\'any 1633, el mestre Calsa de Barcelona, constru\xc3\xad dues campanes, la grossa i la dels quarts. Els treballs de foneria els realitz\xc3\xa0 a Arenys de Mar amb coure de Roses i estany de Barcelona i Matar\xc3\xb3. La campana de les hores (o del sometent), \xc3\xa9s sostinguda per uns ferros que s\xc3\xb3n una meravella del forjat, rematats amb uns caps humans impressionants._NEWLINE_Les despeses, incloent-hi el transport, els motlles i la llic\xc3\xa8ncia del Bisbat de Girona per a la benedicci\xc3\xb3 arribaren a 416 lliures, 1 sou i 8 diners. Les campanes es van fondre i refer en diverses ocasions.\n_START_SECTION_\nBandereta\n_START_PARAGRAPH_\nAl campanar de Santa Maria d\'Arenys, hi oneja la Bandereta. A la Bandereta, que es renova el primer diumenge de maig de cada any, hi ha pintat l\'escut d\'Arenys de Mar (una renyonera damunt del mar), dos xiprers i una creu (en commemoraci\xc3\xb3 de la separaci\xc3\xb3 civil de Santa Maria d\'Arenys respecte de Sant Mart\xc3\xad d\'Arenys). A una banda de l\'aranyoner hi ha una A, i a l\'altra una R (que representen l\'escut de la vila). Els dos xiprers amb la creu al mig representen l\'escut de sant Elm (patr\xc3\xb3 de pescadors, mariners i navegants). _NEWLINE_Des de temps molt antics, al cim del Tur\xc3\xb3 de la Pietat (on actualment hi ha el Cementiri de Sinera) hi havia un pal on onejava una bandera blanca que indicava la direcci\xc3\xb3 del vent als pescadors. Quan el 1599 les viles es van separar, els prohoms de la vila es reuniren i acordaren de col\xc2\xb7locar la Bandereta al terradet del campanar. Segons la llegenda, les noies que es volien casar al cap de l\'any donaven tres voltes al terrat amb la bandera abans d\'hissar-la.\n_START_SECTION_\nComunidor\n_START_PARAGRAPH_\nEl comunidor, acabat el 1631, \xc3\xa9s una pe\xc3\xa7a destacable del conjunt arquitect\xc3\xb2nic. Adaptat sobre el que foren les sales de juntes de la Insigne Comunitat de Preveres i el seu arxiu, ofereix una silueta inconfusible que, potser, \xc3\xa9s una de les parts m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstiques i originals d\'aquest monument. Antigament, quan s\'apropava una tempesta tocaven les campanes i el rector hi sortia a llegir el breviari amb frases en llat\xc3\xad per conjurar la tempesta.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 interior\n_START_PARAGRAPH_\nL\'element m\xc3\xa9s destacat de l\'esgl\xc3\xa9sia i que justifica la seva declaraci\xc3\xb3 com a monument \xc3\xa9s, per\xc3\xb2, el retaule major, obrat entre 1706 i 1711 per l\'escultor vigat\xc3\xa0 Pau Costa, i que amb el retaule de Santa Maria de Cadaqu\xc3\xa9s (obrat pel mateix Costa) i el del Miracle de Riner, \xc3\xa9s un dels retaules barrocs conservats m\xc3\xa9s importants de Catalunya. El retaule \xc3\xa9s col\xc2\xb7locat sobre un bastiment renaixentista, obra (1636) de l\'escultor local Antoni Joan Riera, i fou policromat i daurat el 1711-12 per Erasme Vinyals, daurador de Barcelona, i el seu fill F\xc3\xa8lix. El retaule presenta de manera compartimentada i did\xc3\xa0ctica, deutora encara de l\'estructuraci\xc3\xb3 narrativa del g\xc3\xb2tic i el renaixement, escenes de la vida de la Mare de D\xc3\xa9u (la Visitaci\xc3\xb3, l\'Adoraci\xc3\xb3 dels Mags, la Presentaci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u i la Nativitat), inspirades en gravats del pintor itali\xc3\xa0 Carlo Maratta. Als extrems hi ha quatre forn\xc3\xadcules, dues per banda, amb imatges de sants de devoci\xc3\xb3 popular (Sant Josep, Sant Francesc de Paula, Sant Pere i Sant Pau). Al centre, de dalt a baix, les imatges del Pare Etern, de Sant Zen\xc3\xb3, patr\xc3\xb3 de la vila, i dins el seu cambril la Mare de D\xc3\xa9u que segueix models italians. Els diferents cossos s\xc3\xb3n separats per columnes cil\xc3\xadndriques revestides de gruixudes garlandes enroscades en h\xc3\xa8lix, de marcat accent decorativista.\n_START_SECTION_\nPica baptismal\n_START_PARAGRAPH_\nLa pica baptismal, del 1575, \xc3\xa9s procedent de la primera esgl\xc3\xa9sia que hi hagu\xc3\xa9 a Arenys de Mar. Hi ha la inscripci\xc3\xb3: "Sebasti\xc3\xa0 Doy i Miquel Riera - Sendichs". Aquests dos s\xc3\xadndics elegits el 1574 s\xc3\xb3n els que van demanar llic\xc3\xa8ncia al bisbe de Girona per bastir l\'esgl\xc3\xa9sia actual. La primera inscripci\xc3\xb3 al llibre de baptismes (1 de gener de 1576) s\'obre amb la partida d\'Elvira Fortuny. I la primera sepultura al cementiri de la sagrera de la Pla\xc3\xa7a de l\'Esgl\xc3\xa9sia (26 de setembre de 1576) s\'obr\xc3\xad tamb\xc3\xa9 amb Elvira Fortuny.\n_START_SECTION_\nRetaule major\n_START_PARAGRAPH_\nL\'element m\xc3\xa9s destacat de l\'Esgl\xc3\xa9sia Parroquial de Santa Maria d\'Arenys, que justifica la seva declaraci\xc3\xb3 com a monument \xc3\xa9s, sens dubte, el retaule major, una de les millors obres del barroc catal\xc3\xa0. _NEWLINE_El 1636, l\'escultor Antoni-Joan Riera, fill d\'Arenys de Mar, recentment tornat del regne de Castella, on havia treballat molts anys com escultor i arquitecte, project\xc3\xa0 el basament per al retaule major, amb motius geom\xc3\xa8trics, emprant jaspi de Tortosa, i hi afeg\xc3\xad dos bells relleus amb, l\'escut de la vila esculpit en marbre. Durant molts anys, la universitat (ajuntament) i els Obrers de la vila intentaren de tirar endavant la construcci\xc3\xb3 del retaule, que resultava una obra inacabable. _NEWLINE_Al tombant del segle XVIII, Arenys de Mar \xc3\xa9s una de les localitats m\xc3\xa9s florents de la costa. El 1706 s\'ho va emprendre pel seu compte la poderosa Comunitat de Preveres de Santa Maria d\'Arenys, la qual es concert\xc3\xa0 amb l\'escultor de Vic, Pau Costa, i es desmunt\xc3\xa0 la part de retaule constru\xc3\xafda anteriorment. Es pact\xc3\xa0 davant notari, que per un preu de 600 doblers barcelonins el retaule estaria acabat abans de 1714. _NEWLINE_Aix\xc3\xad, de 1706 a 1711, en plena guerra de Successi\xc3\xb3, es construeix el retaule major, una de les joies del barroc catal\xc3\xa0. Obra de l\'escultor de Vic, Pau Costa, \xc3\xa9s dedicat a l\'Assumpci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u. Fou costejat en gran part pel poble, i va ser daurat amb fines l\xc3\xa0mines d\'or, i despr\xc3\xa9s policromat pels mestres barcelonins, Erasme i F\xc3\xa8lix Vi\xc3\xb1als. La pe\xc3\xa7a mostra diversos passatge de la vida de Maria, envoltats de sants i \xc3\xa0ngels. I en un lloc preeminent hi ha sant Zen\xc3\xb3, sant patr\xc3\xb3 d\'Arenys de Mar._NEWLINE_Pau Costa es va inspirar, tant en la imatge de l\'Assumpci\xc3\xb3 de Maria com en els relleus de la Nativitat, la Presentaci\xc3\xb3, la Visitaci\xc3\xb3 i l\'Epifania, en gravats del pintor pontifici Carlo Maratta. Un dels m\xc3\xa8rits a favor de Pau Costa \xc3\xa9s d\'haver aprofitar dignament el basament preexistent del retaule. I \xc3\xa9s que l\'austeritat renaixentista d\'Antoni-Joan Riera lliga perfectament amb el retaule de Pau Costa._NEWLINE_El 2015 el retaule va ser restaurat, en una actuaci\xc3\xb3 que va ser dirigida per l\xe2\x80\x99equip del Centre de Restauraci\xc3\xb3 de B\xc3\xa9ns Mobles de Catalunya (CRBMC), gestionat per l\xe2\x80\x99Ag\xc3\xa8ncia Catalana del Patrimoni Cultural, que supervisa el retaule des de l\xe2\x80\x99any 1982, i ha estat finan\xc3\xa7ada pel Departament de Cultura a trav\xc3\xa9s de diverses subvencions, per l\xe2\x80\x99Ajuntament d\xe2\x80\x99Arenys de Mar i pel Bisbat de Girona.\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nFins al segle XVI, Arenys de Mar era el barri de Ribera d\'Arenys de Munt. De fet, a finals del segle XIV, el ve\xc3\xafnat de mar ja constitu\xc3\xafa una comunitat diferenciada de la de Sant Mart\xc3\xad d\'Arenys, i com que les seves necessitats tamb\xc3\xa9 eren diferents, hi naix\xc3\xa9 el desig de regir-se pel seu compte. En aquell temps, les poblacions anaven lligades al terme de cada parr\xc3\xb2quia, de manera que, per independitzar-se, havien de tenir una esgl\xc3\xa9sia pr\xc3\xb2pia. _NEWLINE_Aix\xc3\xad \xc3\xa9s com, els de la ribera, sol\xc2\xb7licitaren el perm\xc3\xads per bastir una esgl\xc3\xa9sia parroquial, adduint la problem\xc3\xa0tica de la llunyania respecte de Sant Mart\xc3\xad d\'Arenys i, tamb\xc3\xa9, la dificultat de despla\xc3\xa7ar-s\'hi per la llera de la Riera d\'Arenys, una via dif\xc3\xadcil de transitar quan plovia. D\'altra banda, argumentaren raons com ara el perill sovintejat que representava la pirateria, cosa que els impedia allunyar-se del poblat per tal d\'estar alerta constantment. _NEWLINE_L\'11 de juliol de 1574 convocaren, a tocs de campana, els caps de casa de la ribera de mar. Presidida pel batlle d\'Arenys de Munt i d\'Arenys de Mar), Antic Tries, l\'assemblea reunida a la torre de defensa de la platja (coneguda com La Fortalesa), acord\xc3\xa0, entre altres q\xc3\xbcestions, de demanar perm\xc3\xads per bastir una esgl\xc3\xa9sia parroquial. Era el primer cop que es reunia la universitat amb nom\xc3\xa9s els homes del barri mar\xc3\xadtim (amb el consentiment del Governador General del Vescomtat de Cabrera). Despr\xc3\xa9s, els s\xc3\xadndics elegits, presidits pel batlle natural, transmeten la sol\xc2\xb7licitud al bisbe de Girona, fra Benet de Tocco, el qual es despla\xc3\xa7\xc3\xa0 fins a Sant Mart\xc3\xad, on comprov\xc3\xa0 que la riera era un torrent que discorre quan plou, que el poblament havia augmentat considerablement (ja hi havia 140 cases) i que, per tant, les pretensions dels arenyencs de la ribera eren acceptables.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 18 de mar\xc3\xa7 de 1575, el bisbe fra Benet de Tocco don\xc3\xa0 llic\xc3\xa8ncia per bastir una esgl\xc3\xa9sia al ve\xc3\xafnat de mar, qui es faria c\xc3\xa0rrec de les despeses, amb fonts baptismals, cementiri i tabernacle. Amb tot, el rector havia de ser el de la parr\xc3\xb2quia matriu de Sant Mart\xc3\xad, amb potestat per nomenar un vicari que residiria al barri de la ribera. _NEWLINE_Es bast\xc3\xad la nova esgl\xc3\xa9sia, dedicada a Santa Maria, tot aprofitant i ampliant la capella de sant Elm. Cal dir que la nova esgl\xc3\xa9sia, que naixia com a sufrag\xc3\xa0nia de la de Sant Mart\xc3\xad, en dependria fins al 1781 (encara que els municipis se separaren civilment amb la sent\xc3\xa8ncia arbitral del Vescomte de Cabrera el 1599). En realitat no se sap del cert si el Temple es constru\xc3\xad al costat de la capella dedicada a sant Elm (tal com indic\xc3\xa0 el bisbe), o es bast\xc3\xad al voltant de l\'antiga capella, tal com acostumava a fer-se en aquella \xc3\xa8poca. _NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, aquesta \xc3\xa9s la segona esgl\xc3\xa9sia parroquial d\'Arenys de Mar, comen\xc3\xa7ada a construir el 1584 pel mestre Joan de Tours, i acabada pels seus fills Joan i Dion\xc3\xads Torres l\'any 1628. En el contracte es pact\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 en l\'estil renaixentista anomenat aleshores a la romana, si b\xc3\xa9 la coberta, tant de la nau com de les capelles, segu\xc3\xad encara l\'estil g\xc3\xb2tic._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, s\'hi d\xc3\xb3na la curiosa peculiaritat que les nervadures de les voltes g\xc3\xb2tiques arrenquen de m\xc3\xa8nsules del m\xc3\xa9s pur ordre d\xc3\xb2ric. Aquesta diversitat entre la construcci\xc3\xb3 renaixentista dels panys de paret i les motllures i la g\xc3\xb2tica de claus de volta, arcs i nervadures no provoca la contradicci\xc3\xb3 detonant que caldria esperar d\'un acoblament d\'estils tan divergents, sin\xc3\xb3 que mostren un bell\xc3\xadssim apariament. _NEWLINE_Bon punt fou enllestida l\'obra de l\'esgl\xc3\xa9sia, es derroc\xc3\xa0 l\'antiga capella que havia fet de temple parroquial i que havia estat dins de l\'esgl\xc3\xa9sia nova. Llavors es f\xc3\xa9u el trasllat del Sant\xc3\xadssim i les fonts baptismals. Entre el 1636 i el 1638, el prestigi\xc3\xb3s escultor arenyenc Antoni-Joan Riera projecta l\'altar major d\'estil renaixentista, amb motius geom\xc3\xa8trics, on destaca l\'escut d\'Arenys en marbre blanc. Per\xc3\xb2 un cop acabat el s\xc3\xb2col, els treballs queden interromputs. El 1646 s\'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 l\'orgue.\n_START_SECTION_\nAmpliacions\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1755, el Temple fou allargat per la banda davantera i s\'hi constru\xc3\xad un nou portal, ja d\'estil barroc, pel mestre Forti\xc3\xa0 Anglada. Del 1777 fins al 1789 s\'hi feren eixamplaments laterals a manera de creuer, la supressi\xc3\xb3 de les sagristies de les dues bandes del presbiteri i una nova ampliaci\xc3\xb3 darrere l\'absis, dirigint l\'obra l\'arquitecte Joan Mas. _NEWLINE_No es consum\xc3\xa0, per\xc3\xb2, tot el projecte, ja que a la banda esquerra no comen\xc3\xa7\xc3\xa0 sin\xc3\xb3 a continuaci\xc3\xb3 de la capella del Roser -avui de la Merc\xc3\xa8- i es prescind\xc3\xad d\'un cimbori en forma de mitja taronja, incl\xc3\xb2s en el pl\xc3\xa0nol. Poc despr\xc3\xa9s s\'acaba la capella que era aut\xc3\xb2noma i pr\xc3\xb2pia de la seva Congregaci\xc3\xb3. A mitjan segle XIX es constru\xc3\xad la capella del Sant\xc3\xadssim Sagrament.\n_START_SECTION_\nConsagraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de juliol de 1686 el bisbe de Vic, fill d\'Arenys de Mar, Antoni Pascual, consagr\xc3\xa0 el Temple. La cr\xc3\xb2nica diu que: _NEWLINE_"Tan bon punt apuntava l\'alba aquell 28 de juliol, ja una multitud de ve\xc3\xafns sortien de casa i es dirigien al Temple. A les 6 del mat\xc3\xad, precedits de m\xc3\xbasiques i d\'aclamacions, entraven a l\'esgl\xc3\xa9sia els Obrers de la Parr\xc3\xb2quia, el Gremi de Mariners, la guarda de la Torre de Mar, les administracions, les clergues de la vila i els de Sant Mart\xc3\xad d\'Arenys, els bisbes de Vic i de Girona i, tancant la comitiva, els Jurats vestits de festa. Tot seguit comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una cerim\xc3\xb2nia llarga i variada. El Prelat ungia l\'ara de l\'Altar Major i les columnes del Temple marcades amb una creu lit\xc3\xbargica. Els clergues cantaven salms i versets. La m\xc3\xbasica omplia de notes el circuit, les nuvolades d\'encens, formant gracioses espirals que es dilataven i es perdien, i aital en el temple de Salom\xc3\xb3, la majestat del Senyor omplia l\'espai, i els fidels veien davallar aquell foc m\xc3\xadstic, i postrats a terra, adoraven D\xc3\xa9u i li cantaven lloances." _NEWLINE_Acabada la cerim\xc3\xb2nia es reuniren els Jurats, Homes de Consell i els clergues de la parr\xc3\xb2quia, presidits pel Prelat i acordaren de celebrar cada any la festa de la Consagraci\xc3\xb3 el vespre de la vig\xc3\xadlia del dia 30 de juny (Sant Mar\xc3\xa7al). Aix\xc3\xad, cada any s\'il\xc2\xb7luminaria el campanar i, al mig de la Riera, es cremaria una b\xc3\xb3ta enquitranada (aix\xc3\xad faria m\xc3\xa9s flama) que proporcionaria el Gremi de Sant Elm. En desapar\xc3\xa8ixer el gremi, la tradici\xc3\xb3 continua, tot i que actualment la b\xc3\xb3ta no \xc3\xa9s enquitranada i es crema junt amb les palmes de Rams i altres andr\xc3\xb2mines. El fet que es cremi una b\xc3\xb3ta s\'explica perqu\xc3\xa8, o fou l\'\xc3\xbaltima andr\xc3\xb2mina que qued\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la construcci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia, o b\xc3\xa9, perqu\xc3\xa8 dins una b\xc3\xb3ta era on es guardaven els diners per costejar les obres. _NEWLINE_El 1694, les tropes de Llu\xc3\xads XIV, ocupen Girona, el bisbe d\'aquesta ciutat es trasllada durant tres anys a Arenys amb tota la c\xc3\xbaria, convertint-se aix\xc3\xad la poblaci\xc3\xb3 en seu episcopal. El 1834, la poblaci\xc3\xb3, que t\xc3\xa9 una poderosa Comunitat de Preveres, ha estat erigida seu arxiprestal. El 1906 hi t\xc3\xa9 lloc el nomenament de Francesc de Pol i Baralt com a bisbe de Girona.'