b"\n_START_ARTICLE_\nJaume Villanueva i Astengo\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nJaume Villanueva i Astengo fou fill de l'enquadernador de llibres aragon\xc3\xa8s Jos\xc3\xa9 Villanueva y Salvador, descendent d'hisendats i nascut a Olba (Terol), i de la italiana Catalina Astengo Badi, natural de Taurani (Rep\xc3\xbablica de G\xc3\xa8nova), casats a Val\xc3\xa8ncia i residents a X\xc3\xa0tiva. Seguint els passos del seu germ\xc3\xa0, va estudiar humanitats a Oriola i all\xc3\xad va ingressar en l'Orde dels Predicadors. Va exercir la doc\xc3\xa8ncia en col\xc2\xb7legis dominics de Val\xc3\xa8ncia i Madrid i va ser membre de la Reial Acad\xc3\xa8mia de la Hist\xc3\xb2ria. Des de 1802 va forjar amb el seu germ\xc3\xa0 Joaquim Lloren\xc3\xa7 un ambici\xc3\xb3s projecte literari, la publicaci\xc3\xb3, patrocinada pel secretari d'estat Pedro Cevallos d'un De antiquis Hispanae Ecclesiae ritibus en diversos toms que va acabar titulant Viage literario a las iglesias de Espa\xc3\xb1a (deu volums 1803\xe2\x80\x9321), obra que havia de recollir tots els ritus lit\xc3\xbargics i cerim\xc3\xb2nies religioses antigues de l'esgl\xc3\xa9sia espanyola en un itinerari pr\xc3\xa8viament marcat. El projecte es va ampliar posteriorment per reunir tot aquell document important per a la hist\xc3\xb2ria eclesi\xc3\xa0stica espanyola o la hist\xc3\xb2ria d'Espanya en general, com cartes de poblament, poesies o cr\xc3\xb2niques. Una Reial Ordre va autoritzar-lo a viatjar per tot Espanya \xc2\xabperqu\xc3\xa8 dels arxius i biblioteques de comunitats del Regne recoll\xc3\xads els documents convenients\xc2\xbb. La seva missi\xc3\xb3 fonamental era extreure les c\xc3\xb2pies que fossin necess\xc3\xa0ries d'arxius i biblioteques, garantint-se a la vegada, una pensi\xc3\xb3 mensual \xc2\xabper a les despeses que s'oferissin\xc2\xbb._NEWLINE_Va visitar els arxius de catedrals i convents de Catalunya, el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, les Illes Balears i punts d'Andalusia, i anava enviant cartes amb els seus descobriments al seu germ\xc3\xa0, que els anotava per fer l'obra. La intenci\xc3\xb3 de l'obra era pol\xc3\xadtica: fonamentar el regalisme de l'esgl\xc3\xa9sia espanyola; i la seva metodologia, la del criticisme il\xc2\xb7lustrat. El seu principal objectiu era demostrar que en els primers temps del cristianisme no existia la uniformitat dels ritus que s'observaven al comen\xc3\xa7ament del segle XIX. Referent a aix\xc3\xb2, els germans Villanueva van ressaltar quatre punts: primer, que des del naixement de l'Esgl\xc3\xa9sia hi va haver diversitat de cerim\xc3\xb2nies de la lit\xc3\xbargia i dels ritus de l'ofici eclesi\xc3\xa0stic. Segon, que aquesta diversitat de ritus no s'oposava a la unitat de la religi\xc3\xb3. Tercer, que l'ordre rom\xc3\xa0, degudament adoptat a Espanya, mereixia ser tractat particularment per cadascuna de les di\xc3\xb2cesis i d'aix\xc3\xb2 en resultava una \xc2\xabadmirable varietat\xc2\xbb. I quart, que les cerim\xc3\xb2nies institu\xc3\xafdes pels eclesi\xc3\xa0stics estaven subjectes \xc2\xaba mudan\xc3\xa7a\xc2\xbb, com ho demostraven moltes de les que havien sigut abolides, alterades i restablertes per s\xc3\xadnodes o mandats, cosa que demostraven els arxius investigats._NEWLINE_Entre 1803 i 1806 es van publicar a Madrid els sis primers toms de cartes sota el nom de Joaquim Lloren\xc3\xa7, el seu germ\xc3\xa0, que va prologar l'obra i va introduir-ne algunes notes. La Guerra del Franc\xc3\xa8s va interrompre el seu treball i Jaume Villanueva va romandre amb el seu germ\xc3\xa0 a Cadis, on el germ\xc3\xa0 va ser diputat i ell va redactor del Diario de sesiones fins a 1813, fet que li va valer constants enfrontaments amb els realistes; en tornar l'absolutisme es va retirar al convent de les Magdalenes de Val\xc3\xa8ncia i es va dedicar a la predicaci\xc3\xb3. El 1819 va publicar Serm\xc3\xb3n que en las exequias de la reina de Espa\xc3\xb1a do\xc3\xb1a Isabel de Braganza.. dijo.... L'editor liberal Mariano de Cabrerizo li va encarregar la traducci\xc3\xb3 de l'Itinerario descriptivo de las provincias de Espa\xc3\xb1a d'Alexandre de Laborde._NEWLINE_El 1820 el govern constitucional li va encarregar reprendre els seus treballs i Villanueva es va secularitzar per realitzar amb m\xc3\xa9s llibertat l'obra de la seva vida. Pedro Juan Mall\xc3\xa9n va donar a l'estampa la Noticia del Viage literario a las iglesias de Espa\xc3\xb1a, emprendido de orden del rey, en el a\xc3\xb1o 1802, escrita en el de 1814 (Val\xc3\xa8ncia, 1820), escrita per ell, i el 1821 va publicar tamb\xc3\xa9 a Val\xc3\xa8ncia els volums VI al X. El 15 d'abril del mateix any les Corts el van reposar, a petici\xc3\xb3 del seu germ\xc3\xa0 diputat Joaquim Lloren\xc3\xa7, en el c\xc3\xa0rrec de Mestre, per al qual havia estat vetat el 1815. El 1822 van nomenar Joaquim ambaixador davant la Santa Seu i els dos germans van marxar cap a It\xc3\xa0lia, per\xc3\xb2 el papa no va concedir el pl\xc3\xa0cet diplom\xc3\xa0tic i van haver de tornar, encara que no sense visitar abans els seus parents genovesos. En 1823 va haver de marxar a l'exili amb els altres liberals de la seva fam\xc3\xadlia; a Londres va freq\xc3\xbcentar amb el seu germ\xc3\xa0 la tert\xc3\xbalia del llibreter Vicent Salv\xc3\xa0. Va fundar i va redactar al costat de Joaquim i Jos\xc3\xa9 Canga Arg\xc3\xbcelles la revista Ocios de Espa\xc3\xb1oles emigrados fins a la seva mort, el 14 de novembre de 1824 a casa del seu amic Vicente Salv\xc3\xa0. Va deixar alguns manuscrits, com Memorias cronol\xc3\xb3gicas de los Condes de Urgel. La resta toms del Viage literario fins al XXII es van publicar p\xc3\xb2stums entre 1850 i 1852. Se li atribueixen les Observaciones del C. Vern... sobre la Apolog\xc3\xada del Altar y del Trono que escribi\xc3\xb3 el Ilmo. Sr. D. Fr. Rafael V\xc3\xa9lez, Obispo de Ceuta."