b'\n_START_ARTICLE_\nMesak Settafet\n_START_SECTION_\nMessak Settafet\n_START_PARAGRAPH_\nLa part nord de l\'altipl\xc3\xa0 es coneix com Messak Settafet (\'Messak Negre\'). La seua superf\xc3\xadcie, lleument inclinada cap al sud, la cobreix un erg amb grans pedres fosques que baixa fins a submergir-se en l\'erg de Murzuch. Els cims m\xc3\xa9s alts en s\xc3\xb3n al nord. Aquesta zona, la travessen alguns uadis que discorren de nord a sud i que s\xc3\xb3n cada vegada menys profunds fins a esvair-se abans d\'arribar a l\'erg de Murzuch, on un altre uadi, Berjuj, que discorre d\'oest a est, separa l\'altipl\xc3\xa0 de l\'erg. En aquest uadi \xc3\xa9s la poblaci\xc3\xb3 de Murzuch._NEWLINE_A la part oest, l\'altipl\xc3\xa0 s\'estreteix i despr\xc3\xa9s de creuar dos passos, Tilemsin i Anai, es converteix en el Messak Mellet (\'Messak Blanc\'), menys important.\n_START_SECTION_\nL\'art rupestre\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera descripci\xc3\xb3 de l\'art rupestre d\'aquesta zona, la fa el 1857 Heinrich Bart, que recorregu\xc3\xa9 al 1850 el uadi Tilizzaghen. El 1937, l\'etn\xc3\xb2leg alemany Leo Frobenius, que recorregu\xc3\xa9 els uadis Tilizzaghen i In Habeter (o Abeter), a l\'\xc3\xa0rea de Bergiug, public\xc3\xa0 al 1937 Ekade Ektab sobre l\'art rupestre del Fezzan. El 1938, Paolo Graziosi organitza la primera expedici\xc3\xb3 dirigida a estudiar \xc3\xbanicament el Messak i recorre la ruta de les caravanes des de l\'oasi de l\'Awaynat pels  uadis abans esmentats. Graziosi hi tornar\xc3\xa0 als anys seixanta per realitzar-ne una recerca m\xc3\xa9s sistem\xc3\xa0tica._NEWLINE_Graziosi hi troba molts gravats en qu\xc3\xa8 se succeeixen diverses fases. En la primera, hi ha figures m\xc3\xadtiques sense cap d\'animal, seguida d\'una fase pastoral, en qu\xc3\xa8 apareixen animals dom\xc3\xa8stics, amb collarets i arracades, i tamb\xc3\xa9 escenes de ca\xc3\xa7a, amb rinoceronts i elefants. Tamb\xc3\xa9 apareixen escenes de ca\xc3\xa7a amb cavalls, i despr\xc3\xa9s s\'entra en la fase del camell._NEWLINE_Durant molts anys, aquesta zona estigu\xc3\xa9 abandonada, fins que hi comen\xc3\xa7aren les prospeccions petrolieres, que no tingueren massa consideraci\xc3\xb3 amb els gravats que es trobaven prop de les pistes per on transitaven els camions.\n_START_SECTION_\nEls uadis\n_START_PARAGRAPH_\nL\'altipl\xc3\xa0 de Messak \xc3\xa9s una plana quasi perfecta que es trenca nom\xc3\xa9s per les profundes incisions dels uadis que baixen de nord a sud fins a l\'erg de Murzuch, que \xc3\xa9s travessat al seu torn per tres grans uadis que discorren d\'oest a est: Adjal, Ash Shati i Berjuj._NEWLINE_L\'art rupestre es troba als uadis que travessen l\'altipl\xc3\xa0. L\'abund\xc3\xa0ncia de gravats i restes l\xc3\xadtiques mostra que la zona estigu\xc3\xa9 habitada durant el plistoc\xc3\xa9 i holoc\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nLes restes prehist\xc3\xb2riques\n_START_PARAGRAPH_\nEls noms dels uadis s\xc3\xb3n locals i varien segons l\'\xc3\xbas, de manera que no s\xc3\xb3n massa coneguts; per aquest motiu els arque\xc3\xb2legs han creat la seua pr\xc3\xb2pia denominaci\xc3\xb3. Dins de cada uadi, a m\xc3\xa9s, hi ha nombroses localitzacions designades amb les lletres MES i un nombre; per exemple, MES50, a 650 m d\'altitud, \xc3\xa9s un inselberg de 79 m de longitud per 33 m d\'ampl\xc3\xa0ria i un per\xc3\xadmetre de 194 m i al seu voltant hi ha evid\xc3\xa8ncies d\'ocupaci\xc3\xb3 humana prehist\xc3\xb2rica, t\xc3\xbamuls, cercles de pedra i objectes l\xc3\xadtics. Als vessants de l\'inselberg, quasi verticals a la part superior, hi ha un gran nombre de gravats en qu\xc3\xa8 apareixen animals, alguns amb genets, i inscripcions. Els objectes l\xc3\xadtics pertanyen a l\'holoc\xc3\xa9, per\xc3\xb2 els t\xc3\xbamuls s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s recents. Per exemple, a MES51 hi ha tombes isl\xc3\xa0miques._NEWLINE_Els jaciments abasten les fases acheuliana, mosterianoateriana i neol\xc3\xadtica. Les restes m\xc3\xa9s antigues, de fa entre 9.200 i 5.500 anys, pertanyen a una \xc3\xa8poca m\xc3\xa9s humida de principis de l\'holoc\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nEl uadi Matkhendush\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el m\xc3\xa9s conegut. Tamb\xc3\xa9 s\'escriu Mathendous i Matkhandoush. Cont\xc3\xa9 un dip\xc3\xb2sit antr\xc3\xb2pic datat de fa 6.800 i 4.600 anys, quan la sabana es convert\xc3\xad en un desert. A la conca d\'un llac sec que hi ha a la zona s\'han trobat nivells de tres \xc3\xa8poques diferents, que s\'inicien fa 10.000 anys. Sobre les roques i a les coves s\'han trobat alguns dels gravats m\xc3\xa9s bells del desert. Hi apareixen retratats amb tota claredat girafes, elefants, rinoceronts, hipop\xc3\xb2tams, b\xc3\xbafals d\'una esp\xc3\xa8cie extinta (Buffalus antiquus) i gaseles, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha ca\xc3\xa7adors corrent darrere de grups de gaseles i dones amb els pits nus. _NEWLINE_El gravat m\xc3\xa9s conegut de Matkhendush \xc3\xa9s "La lluita de gats", en qu\xc3\xa8 apareixen dos d\'aquests animals enfrontant-se.'