b'\n_START_ARTICLE_\nJean Wahl\n_START_SECTION_\nVida i obra\n_START_PARAGRAPH_\nAntic alumne de l\'Escola Normal Superior (promoci\xc3\xb3 1907), rebut el primer al concurs d\'agregaci\xc3\xb3 de filosofia l\'any 1910 i pensionista de la Fundaci\xc3\xb3 Thiers abans la guerra de 1914. Va comen\xc3\xa7ar la seva carrera en tant que deixeble d\'Henri Bergson. Pioner en l\'\xc3\xa0mbit dels estudis americans, publica l\'any 1920 la seva tesi sobre les filosofies pluralistes d\'Anglaterra i d\'Am\xc3\xa8rica, a la qual analitza en detall el pluralisme de William  James , a una reflexi\xc3\xb3 que es perllongar\xc3\xa0, mitjan\xc3\xa7ant una altra reflexi\xc3\xb3, sobre la idea d\'unitat aquesta vegada, en el seu estudi sobre el Parm\xc3\xa9nide de Platon. Als anys 1930, just abans que es celebr\xc3\xa9s les confer\xc3\xa8ncies de Alexandre Koj\xc3\xa8ve, va introduir una nova lectura del pensament hegeli\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a, a partir del motiu de la "consci\xc3\xa8ncia desgraciada". Va ser tamb\xc3\xa9 un gran defensor del pensament de Kierkegaard. Aquests interessos per al pensament kierkegaardi\xc3\xa0, els exposen en els seus dos llibres La Desgr\xc3\xa0cia de la consci\xc3\xa8ncia a la filosofia de Hegel (1929) i els Estudis kierkegaardiennes (1938) que van ser molt controvertits, donat el clima del pensament dominant de l\'\xc3\xa8poca. Va influir un cert nombre d\'importants pensadors, tal com Emmanuel Levinas, Jean-Paul Sartre, Gilles Deleuze i Rachel Bespaloff. Va ser l\'amic sobretot de Vladimir Jank\xc3\xa9l\xc3\xa9vitch. \xc3\x89s tradicionalment reconegut com un fil\xc3\xb2sof del pensament no sistem\xc3\xa0tic, i afavorint la innovaci\xc3\xb3 i el concret. T\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 una obra po\xc3\xa8tica (va publicar a la revista Fontaine de Max-Pol Fouchet durant la guerra) i public\xc3\xa0 articles sobre Pierre Jean Jouve dels qual en fou amic. _NEWLINE_En el moment del seu exili als Estats Units, durant la segona Guerra Mundial, Wahl va fundar l\'Escola Lliure dels elevats estudis a Nova York, amb l\'ajuda de Gustave  Cohen i de la Fundaci\xc3\xb3 Rockefeller. M\xc3\xa9s tard, a la universitat de Mount Holyoke on hi havia una pla\xc3\xa7a, va posar en marxa les D\xc3\xa8cades de Mount Holyoke, conegudes tamb\xc3\xa9 sota el nom de Pontigny-a-Am\xc3\xa8rica, trobades que prenien com a model a aquelles organitzades per Paul Desjardins entre 1910 i 1939 al lloc de l\'abadia cistercensca de Pontigny a Borgonya. Aquests trobades fructoses van reagrupar un numero d\'intel\xc2\xb7lectuals francesos en l\'exili com la mateixa Rachel Bespaloff i tamb\xc3\xa9 dels americans tal com Marianne Moore, Wallace Stevens i Roger Sessions. Wahl ha tradu\xc3\xaft un numero de poemes de Stevens en franc\xc3\xa8s. _NEWLINE_En gener 1947 fund\xc3\xa0 el Col\xc2\xb7legi filos\xc3\xb2fic i a partir de 1950, dirigeix la Revista de m\xc3\xa9taphysique i de moral. Publica aix\xc3\xad a l\'any 1956 Cap al fi de la ontologia, q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 d\'un seminari anual comentant en el curs de 1935 de Heidegger, Introducci\xc3\xb3 a la metaf\xc3\xadsica. Ser\xc3\xa0 president de la Societat francesa de filosofia despr\xc3\xa9s de la mort de Gaston Berger.'