b"\n_START_ARTICLE_\nPoncianes\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nS'han localitzat restes que demostren l'exist\xc3\xa8ncia de poblament prehist\xc3\xb2ric a Pon\xc3\xa7a, Palmarola i Zannone, almenys, des del 5000-2000 aC. Durant el neol\xc3\xadtic i l'Edat del Bronze continuaren habitades._NEWLINE_Durant els segles XII-XI aC hi feien escala els mercaders fenicis i a partir dels segles VIII-VII aC s'hi instal\xc2\xb7laren els grecs i potser tamb\xc3\xa9 els etruscs. Les illes van ser un dels escenaris, el 338 aC, del triomf dels romans a les Guerres llatines, que els obriren les portes al domini de tota It\xc3\xa0lia. El 312 aC els romans van fundar la col\xc3\xb2nia de Pontia a l'illa principal, sobre un establiment previ dels volscs. A les illes, els romans constru\xc3\xafren vil\xc2\xb7les i un port a Ventotene, que juntament amb Pon\xc3\xa7a esdevingu\xc3\xa9 un lloc de confinament per a alguns membres represaliats de la fam\xc3\xadlia imperial: Ner\xc3\xb3, fill de Germ\xc3\xa0nic, i Agripina Menor, Drusil\xc2\xb7la i J\xc3\xbalia Livil\xc2\xb7la, germanes de Cal\xc3\xadgula, a Pon\xc3\xa7a; J\xc3\xbalia, filla d'August, Agripina Major, filla de J\xc3\xbalia i esposa de Germ\xc3\xa0nic, i Oct\xc3\xa0via, esposa de Ner\xc3\xb3, a Ventotene. _NEWLINE_El 537 el papa Silveri I fou exiliat per Belisari a l'illa de Palmarola i hi va morir de fam aquell mateix any; m\xc3\xa9s tard fou canonitzat i esdevingu\xc3\xa9 el patr\xc3\xb3 de Pon\xc3\xa7a. Poc despr\xc3\xa9s, els benedictins van fundar a Pon\xc3\xa7a l'abadia de Santa Maria (538). Les illes passen a formar part dels Estats Pontificis. A partir del 813 foren sovint atacades pels sarra\xc3\xafns, que aquell any esclavitzaren els monjos i durant tot el segle seg\xc3\xbcent saquejaren sovint la regi\xc3\xb3. El 1202 l'abadia de Pon\xc3\xa7a va passar als cistercencs, i els benedictins en fundaren una altra a Zannone, m\xc3\xa9s tard tamb\xc3\xa9 transferida al Cister i finalment transferida a Gaeta. _NEWLINE_A les seves aig\xc3\xbces, el 14 de juny de 1300 Roger de Ll\xc3\xbaria, al capdavant de l'estol catal\xc3\xa0 de Jaume el Just, va derrotar l'almirall genov\xc3\xa8s Corrado d'Oria, que dirigia l'estol de Frederic II de Sic\xc3\xadlia, a la primera batalla de Pon\xc3\xa7a._NEWLINE_El 5 d'agost de 1435 la flota d'Alfons el Magn\xc3\xa0nim hi fou derrotada a la segona batalla de Pon\xc3\xa7a pel genov\xc3\xa8s Biagio Assereto, al capdavant de les flotes aliades de G\xc3\xa8nova i dels Anjou de N\xc3\xa0pols, i el mateix rei catal\xc3\xa0 hi fou fet presoner._NEWLINE_Alfons el Magn\xc3\xa0nim, esdevingut rei de N\xc3\xa0pols, va expulsar els monjos de Pon\xc3\xa7a el 1454, que es traslladaren a Formia. El 1477 el papa Sixt IV les va donar en emfiteusi a diferents nobles, que hi renunciaren el 1484. El 1534 foren saquejades per Barba-rossa i a partir de llavors van ser blanc freq\xc3\xbcent dels pirates barbarescos i m\xc3\xa9s tard dels turcs. El 1542 fou donada en feu als Farnese de Parma, per\xc3\xb2 la poblaci\xc3\xb3 era m\xc3\xadnima. El 1552 Turgut Reis (Dragut) va v\xc3\xa8ncer l'almirall de Carles V Andrea Doria prop de Pon\xc3\xa7a._NEWLINE_El 1710 foren ocupades pels austr\xc3\xadacs, que les detingueren fins a 1713. El 1734 Isabel Farnese les va cedir al seu fill Carles de Borb\xc3\xb3, llavors rei de N\xc3\xa0pols, amb l'aquiesc\xc3\xa8ncia papal, i abandonaren aix\xc3\xad els Estats Pontificis. Els Borb\xc3\xb3 de N\xc3\xa0pols n'afavoriren el repoblament i la reconstrucci\xc3\xb3, sovint efectuada per presoners for\xc3\xa7ats, i decidiren convertir-les en una penitenciaria. El 1795 s'obr\xc3\xad una primera col\xc3\xb2nia penitenci\xc3\xa0ria a Santo Stefano, en un edifici imponent que, tot i abandonat, encara es conserva._NEWLINE_Durant les guerres napole\xc3\xb2niques, els anglesos van ocupar Pon\xc3\xa7a el 1813, per\xc3\xb2 la retornaren a N\xc3\xa0pols el 1815. Es fundaren noves col\xc3\xb2nies penitenci\xc3\xa0ries a Pon\xc3\xa7a (1820) i a Ventotene (1825). El 1861, amb l'annexi\xc3\xb3 del regne de N\xc3\xa0pols als dominis de la casa de Savoia, les illes van passar a formar part del nou regne d'It\xc3\xa0lia._NEWLINE_El 1939 Ventotene i Santo Stefano esdevingueren els \xc3\xbanics centres penitenciaris a les illes. Durant el feixisme, foren lloc de reclusi\xc3\xb3 d'opositors pol\xc3\xadtics. El 1942 alguns d'ells hi redactaren l'anomenat Manifest de Ventotene, que prefigurava una Europa unida i federal despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial. A la caiguda del feixisme, Benito Mussolini va estar presoner a Pon\xc3\xa7a del 27 de juliol al 7 d'agost de 1943, juntament amb altres antics dirigents del seu r\xc3\xa8gim. Els confinats hi van constituir, el 27 de juliol de 1943, l'anomenat govern de Ventotene. El 9 de setembre del mateix any les illes van ser alliberades per les forces aliades. El 1965 les penitenciaries foren clausurades."