b'\n_START_ARTICLE_\nJefferson Davis\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nDavis va ser el m\xc3\xa9s jove dels 10 fills de Samuel Emory Davis (1756 - 1824) i la seva esposa (en n\xc3\xbapcies del 1783) Jane Cook. L\'avi de Davis, Evan Davis (Cardiff, comtat de Glamorgan, 1729-1758), va emigrar de Gal\xc2\xb7les, i, una vegada assentat a Virg\xc3\xadnia, va casar-se amb Lydia Emory. El seu pare, juntament amb els seus oncles, havia servit a l\'Ex\xc3\xa8rcit Continental durant la Guerra d\'Independ\xc3\xa8ncia, on va lluitar amb la cavalleria de Ge\xc3\xb2rgia i va lluitar a la batalla de Savannah com a oficial d\'infanteria. A m\xc3\xa9s, tres dels seus germans grans va servir durant la guerra contra el Regne Unit de 1812. Dos d\'ells van servir a Andrew Jackson i va rebre honors per la seva valentia en la Batalla de Nova Orleans._NEWLINE_Durant la joventut de Davis, la fam\xc3\xadlia es va traslladar en dues ocasions, el 1811 a la Parr\xc3\xb2quia de St Mary, Louisiana, i el 1812 al Comtat de Wilkinson, Mississip\xc3\xad, prop de la ciutat de Woodville. El 1813, Davis va comen\xc3\xa7ar la seva educaci\xc3\xb3, juntament amb la seva germana Maria, que assistien a una escola feta de troncs, l\'Acad\xc3\xa8mia de Wilkinson, a una milla de casa seva a la petita ciutat de Woodville. Dos anys m\xc3\xa9s tard, Davis va entrar a l\'escola cat\xc3\xb2lica de Sant Tom\xc3\xa0s a St Rose Priorat, una escola fundada per l\'Ordre Dominicana al Comtat de Washington, Kentucky. En aquell moment, ell era l\'\xc3\xbanic estudiant protestant. _NEWLINE_Davis va arribar a Jefferson College a Washington, Mississip\xc3\xad, el 1818, i a la Universitat de Transylvania, a Lexington, Kentucky, el 1821. El 1824, Davis, va entrar a l\'Acad\xc3\xa8mia Militar dels Estats Units (West Point). I va acabar el seu servei de 4 anys com a cadet de West Point, essent comissionat com a segon tinent el juny de 1828 despr\xc3\xa9s de graduar-se.\n_START_SECTION_\nLa carrera militar\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1846 la guerra Mexico-Americana va comen\xc3\xa7ar. Davis va renunciar al seu esc\xc3\xb3 a la Cambra al juny i va formar un regiment de voluntaris, els Rifles de Mississip\xc3\xad, convertint-se en el seu coronel. _NEWLINE_El 21 de juliol de 1846, sortiren de Nova Orleans per la costa de Texas. armats amb fusells M1841 Rifles de percussi\xc3\xb3. _NEWLINE_El setembre de 1846 Davis va participar en el setge de Monterrey. _NEWLINE_El 22 de febrer de 1847, Davis va lluitar en la batalla de Buena Vista, i va rebre un tret al peu, rescatat per Robert H. Chilton. Van condecorar a Davis pel seu valor i la seva iniciativa, el comandament del general Zachary Taylor li atribueixen haver dit: "La meva filla, senyor, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s bona jutgessa que jo ." _NEWLINE_El 17 de maig de 1847, el President James K. Polk va oferir Davis, una comissi\xc3\xb3 federal com a general de brigada i el comandament d\'una brigada de la mil\xc3\xadcia. Es va negar el nomenament argumentant que la Constituci\xc3\xb3 dels Estats Units li d\xc3\xb3na el poder de nomenar oficials de la mil\xc3\xadcia als estats, i no al govern federal dels Estats Units. _NEWLINE_L\xc3\xb3pez buscar tant Davis i Robert E. Lee per dirigir la seva primera expedici\xc3\xb3 filibustera a Cuba, per\xc3\xb2 tots dos el van rebutjar.\n_START_SECTION_\nSenador\n_START_PARAGRAPH_\nEl governador de Mississip\xc3\xad designar Davis per substituir al Senat el lloc de Jesse Speight. Va prendre possessi\xc3\xb3 de l\'esc\xc3\xb3 el 5 de desembre de 1847, i va ser escollit per la resta del mandat el gener de 1848. A m\xc3\xa9s, la Instituci\xc3\xb3 Smithsonian el va nomenar regent a finals de desembre de 1847. _NEWLINE_Davis va presentar una esmena al Tractat de Guadalupe-Hidalgo amb l\'annex de la majoria del nord-est de M\xc3\xa8xic. Va fracassar per 44 vots en contra i 11 a favor. _NEWLINE_El Senat va fer Davis, president de la Comissi\xc3\xb3 d\'Afers Militars. En finalitzar el seu mandat va ser elegit per al mateix seient (pel legislador de Mississip\xc3\xad). Mesos despr\xc3\xa9s renuncia (el setembre de 1851) com a candidat a la governaci\xc3\xb3 de Misissip\xc3\xad tot i que fou derrotat per el tamb\xc3\xa9 senador Henry Foote, per 999 vots de difer\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_Davis va continuar la seva activitat pol\xc3\xadtica. Va prendre part en una convenci\xc3\xb3 sobre els drets dels estats, celebrada a Jackson, Mississip\xc3\xad, el gener de 1852. En les setmanes pr\xc3\xa8vies a les eleccions presidencials de 1852, va fer campanya en nombrosos estats del sud per als candidats dem\xc3\xb2crates Franklin Pierce i William R. King.\n_START_SECTION_\nSecretari de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nPierce va guanyar les eleccions i el 1853 va fer de Davis el seu secretari de guerra. En aquesta capacitat, Davis va presentar al Congr\xc3\xa9s quatre informes anuals (el desembre de cada any), aix\xc3\xad com un d\'extraordinari(presentat el 22 febrer 1855)que proposa a diferents vies per al ferrocarril transcontinental, promovent la compra de Gadsden del sud d\'Arizona avui dia dels E.U.A. L\'Administraci\xc3\xb3 de Pierce va acabar el 1857. El president va perdre la nominaci\xc3\xb3 dem\xc3\xb2crata, I va entrar en el seu lloc James Buchanan.\n_START_SECTION_\nTornar al Senat\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu servei renovat al Senat va ser interromput per una malaltia que l\'amena\xc3\xa7ava amb la p\xc3\xa8rdua del seu ull esquerre. Sent nominalment al Senat, Davis va passar l\'estiu de 1858 a Portland, Maine. El Quatre de Juliol, va pronunciar un discurs anti-secessionista a bord d\'un vaixell prop de Boston. Es va instar de nou a la preservaci\xc3\xb3 de la Uni\xc3\xb3 l\'11 d\'octubre al Faneuil Hall, de Boston, i va tornar al Senat poc temps despr\xc3\xa9s. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'haver servit com a secretari de guerra sota el govern del President Franklin Pierce, tamb\xc3\xa9 sabia que el sud no tenia els recursos militars i navals necessaris per defensar-se a si mateix si la guerra fos a comen\xc3\xa7ar. Despr\xc3\xa9s de l\'elecci\xc3\xb3 d\'Abraham Lincoln el 1860, per\xc3\xb2, els esdeveniments es va accelerar. I Carolina del Sud va aprovar una ordenan\xc3\xa7a de la secessi\xc3\xb3 el 20 de desembre de 1860, i Mississip\xc3\xad el 9 de gener de 1861. Tan bon punt Davis va rebre la notificaci\xc3\xb3 oficial d\'aquest fet, va pronunciar un discurs de comiat per al Senat dels Estats Units, va renunciar i va tornar a Mississip\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nPresident de la confederaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUna convenci\xc3\xb3 constitucional a Montgomery, Alabama, el va nomenar president provisional dels Estats Confederats d\'Am\xc3\xa8rica i va ser inaugurat el 18 de febrer, 1861. En les reunions de la seva pr\xc3\xb2pia legislatura de Mississip\xc3\xad, Davis havia argumentat en contra de la secessi\xc3\xb3. _NEWLINE_I va nomenar immediatament una Comissi\xc3\xb3 de Pau per resoldre les difer\xc3\xa8ncies de la Confederaci\xc3\xb3 amb la Uni\xc3\xb3. El mar\xc3\xa7 del 1861, abans que el bombardeig de Fort Sumter, la Comissi\xc3\xb3 havia de viatjar a Washington DC, per oferir a pagar per qualsevol propietat federal en el territori del Sud, aix\xc3\xad com a la part sud del deute nacional, per\xc3\xb2 no estava autoritzat a discutir les condicions per a la reuni\xc3\xb3. Va nomenar general P.G.T. Beauregard per enviar tropes confederades a les proximitats de Charleston, Carolina del Sud. Es va aprovar la decisi\xc3\xb3 del gabinet per bombardejar el Fort Sumter, fet que inici\xc3\xa0 la Guerra Civil. Quan Virg\xc3\xadnia va passar de la neutralitat i es va unir a la Confederaci\xc3\xb3, es va traslladar la seu del govern a Richmond, Virg\xc3\xadnia, era el maig de 1861. Tanmateix Davis i la seva fam\xc3\xadlia va fixar la seva resid\xc3\xa8ncia a Montgomery, Alabama, a l\'anomenada Casa Blanca de la Confederaci\xc3\xb3 a finals de maig._NEWLINE_Davis va ser elegit per un mandat de 6 anys com a president de la Confederaci\xc3\xb3 el 6 de novembre de 1861. Mai no havia servit durant un per\xc3\xadode complet en qualsevol c\xc3\xa0rrec electiu, en aquesta ocasi\xc3\xb3 no seria diferent. Va inaugurar el mandat el 22 de febrer de 1862. El juny de 1862 es va assignar el general Robert E. Lee per substituir els ferits Joseph E. Johnston en el comandament de l\'Ex\xc3\xa8rcit del Nord de Virg\xc3\xadnia. Que al desembre va realitzar una gira dels ex\xc3\xa8rcits confederats a l\'oest del pa\xc3\xads. Davis, en gran part prenia les principals decisions estrat\xc3\xa8giques pel seu compte, o les suggerides per Lee. Davis fou obertament pressionat per a l\'adquisici\xc3\xb3 de Cuba al final de la Guerra Civil. _NEWLINE__NEWLINE_L\'agost de 1863 Davis va rebutjar l\'oferta del general Lee de ren\xc3\xbancia despr\xc3\xa9s de la seva derrota a la batalla de Gettysburg. Com la sort de la Confederaci\xc3\xb3 empitjorava per moments Davis, va visitar Ge\xc3\xb2rgia, amb la intenci\xc3\xb3 d\'elevar la moral. Per\xc3\xb2 Gettysburg va marcar el punt d\'inflexi\xc3\xb3 en la guerra._NEWLINE_El 3 abril 1865, amb tropes de la Uni\xc3\xb3 en virtut de Ulysses S. Grant a punt de prendre Richmond, Davis es va traslladar a Danville, Virginia, juntament amb el Gabinet de la Confederaci\xc3\xb3. Va emetre la seva \xc3\xbaltima proclamaci\xc3\xb3 oficial com a president de la Confederaci\xc3\xb3, i despr\xc3\xa9s va anar al sud a Greensboro, Carolina del Nord. Pels volts del 12 d\'abril, va rebre una carta de Lee anunciant la rendici\xc3\xb3 i capitulaci\xc3\xb3. _NEWLINE_El President Jefferson Davis es va reunir amb el seu gabinet Confederat per \xc3\xbaltima vegada el 5 de maig de 1865, a Washington, Ge\xc3\xb2rgia, i el Govern de la Confederaci\xc3\xb3 va ser oficialment dissolt. La reuni\xc3\xb3 va tenir lloc a la casa d\'o\xc3\xafda, la construcci\xc3\xb3 de la sucursal del Banc de Ge\xc3\xb2rgia, amb 14 funcionaris presents. Davis va ser detingut el 10 de maig de 1865, a Irwinville, al Comtat d\'Irwin, Ge\xc3\xb2rgia.'