b"\n_START_ARTICLE_\nUnitat perif\xc3\xa8rica de Cefal\xc3\xb2nia\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode grec i rom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nHomer l'esmenta sota el nom de Same o Samos. El seu nom derivaria de C\xc3\xa8falos que es va fer amo de l'illa amb ajut d'Amfitri\xc3\xb3. Her\xc3\xb2dot \xc3\xa9s el primer de donar aquest nom a l'illa (Cefal\xc3\xa8nia). L'illa estava formada per quatre estats (tetr\xc3\xa0polis): Same, Pale, Cranis i Proni. Aquests noms derivarien segons la llegenda dels quatre fills de C\xc3\xa8falos. Same i Proni (avui Tafi\xc3\xb3 i probablement abans Tafos o Tafus) eren a la costa est, Cranis i Pales a l'oest. Es conserven tamb\xc3\xa9 les ru\xc3\xafnes d'una ciutat romana a Cap Scala, al sud-est probablement constru\xc3\xafda el segle I i que es deia Cefal\xc3\xa8nia. Avui dia t\xc3\xa9 a prop el castell de Sant Jordi i \xc3\xa9s a la vora de la plana de Livadh\xc3\xb3. Al nord es troben tamb\xc3\xa9 les restes d'una fortalesa anomenada Asso, potser l'antiga Nesus._NEWLINE_A les guerres amb P\xc3\xa8rsia nom\xc3\xa9s Pale va estar al costat d'Atenes i va enviar dos-cents soldats que van lluitar a Platees. L'illa va unir-se a la Lliga atenenca al comen\xc3\xa7ament de la guerra del Pelopon\xc3\xa8s. _NEWLINE_Durant les guerres amb els romans les ciutats de l'illa foren oposades a Roma. Et\xc3\xb2lia va dominar l'illa i Roma va enviar M. Fulvius amb un ex\xc3\xa8rcit el 189 aC. Tres ciutats s'hi van sotmetre, per\xc3\xb2 Same va resistir i fou conquerida despr\xc3\xa9s d'un setge de 4 mesos. Els romans van recon\xc3\xa8ixer l'illa com a ciutat lliure._NEWLINE_Adri\xc3\xa0 la va donar a Atenes, per\xc3\xb2 les ciutats van retenir una certa autonomia. En temps del ge\xc3\xb2graf Claudi Ptolemeu fou inclosa a la prov\xc3\xadncia d'Epir.\n_START_SECTION_\nCefal\xc3\xb2nia bizantina i normanda\n_START_PARAGRAPH_\nDomini bizant\xc3\xad fins al final del segle XI quan fou ocupada pels normands el 1082. Robert Guiscard hi va morir el 1085 despr\xc3\xa9s de reprimir la revolta de l'illa, quan assetjava una de les ciutats, i va donar nom al port: Fiscardo. Amb la seva mort va tornar a Bizanci, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s va ser ocupada pel pirata normand Margaritone di Brindisi el 1185 i el 1194 fou retornada als bizantins tot i que conservada de fet pel comte Mateu I Orsini (n\xc3\xa9t de Margaritone) i pel comte Leone Vetrano. Vetrano fou executat pels venecians deu anys despr\xc3\xa9s (1206) i Orsini va aconseguir tot el poder.\n_START_SECTION_\nComtat sota domini feudal d'Acaia, Ven\xc3\xa8cia i N\xc3\xa0pols\n_START_PARAGRAPH_\nA la caiguda de Constantinoble el 1204, poc despr\xc3\xa9s va passar als francs i fou inclosa dins el principat d'Acaia. El feu fou confiat a Gaius, pr\xc3\xadncep de Tarent, que va acceptar la protecci\xc3\xb3 de Ven\xc3\xa8cia el 1215; el 1224 Ven\xc3\xa8cia la van recon\xc3\xa8ixer als Orsini que no n'havien perdut el control. Despr\xc3\xa9s dels Orsini va passar a N\xc3\xa0pols el 1324\n_START_SECTION_\nSenyoria dels Tocco i domini venenci\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1357 el pr\xc3\xadncep de T\xc3\xa0rent la va retornar a Ven\xc3\xa8cia i va ser integrada a la senyoria de Zante governada pels Tocco, una fam\xc3\xadlia napolitana. Quan el darrer comte Carles Tocco, va morir, el poder va passar al seu fill i a la seva dona Francesca. _NEWLINE_El 1480 fou atacada pels turcs que es van emportar molts habitants i el sold\xc3\xa0 va fer casar als homes i dones amb homes i dones d'Eti\xc3\xb2pia per formar un poble diferent per ser usat com esclaus. Els venecians van reconquerir l'illa el 1482 per\xc3\xb2 la van retornar a Turquia per un tractat el 1485, si b\xc3\xa9 en van mantenir el feu mitjan\xc3\xa7ant un tribut. Els turcs van establir una guarnici\xc3\xb3 al castell de Sant Jordi. El 1500 la croada dirigida pels venecians i aragonesos va recuperar l'illa. Va romandre llavors en poder de Ven\xc3\xa8cia amb capital a Sant Jordi, fins que aquest castell fou destru\xc3\xaft per un terratr\xc3\xa8mol el 1757 i la capital es va traslladar al port d'Argostoli.\n_START_SECTION_\nDomini franc\xc3\xa8s i part de les Illes J\xc3\xb2niques\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1797 la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia fou abolida i els francesos van adquirir les seves possessions. El 28 de juny de 1797 es va produir l'ocupaci\xc3\xb3 francesa. Els illencs van rebre els francesos com a alliberadors i van al\xc3\xa7ar la bandera francesa. El 17 d'octubre de 1797 va passar formalment a Fran\xc3\xa7a pel tractat de Campio Formio. El 7 de novembre de 1797 els francesos van crear els departaments de Corf\xc3\xba, Ithaca (que inclo\xc3\xafa Ithaca, L\xc3\xa8ucade, Cefal\xc3\xb2nia, Preveza i Vonitsa) i Mar Egeu (Zante i altres menors). Va romandre sota domini franc\xc3\xa8s fins que el 9 de novembre de 1798 russos i turcs ocuparen l'illa (ja havien ocupat abans Corf\xc3\xba i despr\xc3\xa9s van ocupar altres). El 2 d'abril de 1800 es va crear la Rep\xc3\xbablica de les Set Illes sota protectorat rus i otom\xc3\xa0. Aquesta situaci\xc3\xb3 va durar fins al 20 de juliol de 1807 en qu\xc3\xa8 R\xc3\xbassia va haver de cedir Cefal\xc3\xb2nia i les altres illes a Fran\xc3\xa7a i renunciar al protectorat. El 13 de setembre de 1807 Cefal\xc3\xb2nia fou annexionada a Fran\xc3\xa7a i el 8 d'octubre de 1809 va passar a formar part de les Prov\xc3\xadncies Il\xc2\xb7liriques. L'octubre del 1809 els brit\xc3\xa0nics ocuparen l'illa i la van mantenir sota ocupaci\xc3\xb3 fins al 1814 quan es va decidir constituir una Rep\xc3\xbablica federal de les Illes J\xc3\xb2niques sota protectorat brit\xc3\xa0nic en nom de les pot\xc3\xa8ncies que es va proclamar el 5 de novembre del 1815. Disset governadors brit\xc3\xa0nics van regir l'illa entre 1814 i 1863, dels quals cal esmentar especialment Sir Charles Napier (12 de mar\xc3\xa7 del 1822 fins al 1830) i en menor mesura Sir C. S. Everton a la darreriadels anys quaranta del segle\xc2\xa0xix). En aquell moment vivien a l'illa vora de 60.000 persones.\n_START_SECTION_\nCefal\xc3\xb2nia sota sobirania de Gr\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1863 les illes foren entregades a Gr\xc3\xa8cia pel protocol de Londres (Corf\xc3\xba, Cefal\xc3\xb2nia, Zante, L\xc3\xa8ucade, Ithaca, Kythira, Paxos i altres menors). L'1 de juny de 1864 es va produir la incorporaci\xc3\xb3 a Gr\xc3\xa8cia._NEWLINE_A l'illa va n\xc3\xa9ixer Ioannis Metax\xc3\xa0s, primer ministre i dictador feixistizant de Gr\xc3\xa8cia entre 1936 i 1941. Durant la Segona Guerra Mundial, m\xc3\xa9s concretament a partir de l'1 de maig l'illa fou ocupada pels italians dins la campanya de Gr\xc3\xa8cia. A l'illa es concentr\xc3\xa0 la 33 Divisi\xc3\xb3 de Muntanya Acqui a m\xc3\xa9s de dos mil alemanys com a tropa de suport. Fins al 1943 l'illa no va sofrir directament els estralls del conflicte b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic fins que arran de l'armistici signat entre el nou govern itali\xc3\xa0 i els aliats el setembre d'aquell mateix any l'illa esdev\xc3\xa9 l'escenari d'una massacre. Entre el 14 i el 25 de setembre aproximadament m\xc3\xa9s de nou mil italians, entre soldats i oficials, seran executats per les tropes d'ocupaci\xc3\xb3 alemanyes, esdeveniment conegut com a massacre de Cefal\xc3\xb2nia. El 1945, amb la derrota alemanya, l'illa va quedar en mans de forces angleses fins que finalment la tornaran a sobirania hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nica el 1949 amb la fi de la guerra civil grega. L'agost del 1953 l'illa fou sacsejada per quatre terratr\xc3\xa8mols el m\xc3\xa9s destructiu dels quals, amb 7.3 a l'escala de Richter, fou el 12 d'agost i part de les 365 viles que hi havia van desapar\xc3\xa8ixer. Fiscardo, el port, va escapar quasi intacte. El desastre, a m\xc3\xa9s de material i econ\xc3\xb2mic, provoc\xc3\xa0 l'emigraci\xc3\xb3 aproximadament de la major part de la poblaci\xc3\xb3 en tant que 100.000 persones de les 125.000 que hi habitaven abans del terratr\xc3\xa8mol deixaren el territori. Altres moviments s\xc3\xadsmics afectaran l'illa anys despr\xc3\xa9s tot i que en menor escala: a mitjan novembre del 2003 i finalment el setembre del 2005."