b'\n_START_ARTICLE_\nBaixk\xc3\xadria\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nBaixk\xc3\xadria cont\xc3\xa9 una part dels Urals meridionals i les planes adjacents; la m\xc3\xa0xima altitud n\'\xc3\xa9s el mont Iamantau (1.638 m). La m\xc3\xa0xima dist\xc3\xa0ncia de nord a sud \xc3\xa9s de 550\xc2\xa0km. i d\'est a oest \xc3\xa9s de m\xc3\xa9s de 430\xc2\xa0km. Hi ha m\xc3\xa9s de 13.000 rius a la rep\xc3\xbablica, els principals dels quals s\xc3\xb3n el Belaia o A\xc4\x9fidel (1.430\xc2\xa0km) i el seu afluent l\'Uf\xc3\xa0 o \xc3\x96f\xc3\xb6 (918\xc2\xa0km).\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nBaixk\xc3\xadria \xc3\xa9s rica en reserves petrolieres; de fet, era un dels centres d\'extracci\xc3\xb3 de petroli m\xc3\xa9s importants de l\'antiga URSS. Altres recursos naturals s\xc3\xb3n el gas natural, el carb\xc3\xb3, el mineral de ferro, l\'or, el guix, etc. La ind\xc3\xbastria gira principalment entorn del petroli, i est\xc3\xa0 ubicada a Uf\xc3\xa0 i la rodalia.\n_START_SECTION_\nOrigen i primers segles\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha divisi\xc3\xb3 d\'opinions sobre el seu origen. La tend\xc3\xa8ncia actual \xc3\xa9s a considerar-los nadius del territori que ocupen, i que ja ocupaven en \xc3\xa8poca cl\xc3\xa0ssica sent esmentats per Claudi Ptolemeu amb diversos noms que correspondrien a les tribus Geyne, Tabin, Buruc i Suvin. En un moment indeterminat abans del segle XIII havien esdevingut turcs. El seu nom catal\xc3\xa0 baixkir es coneix tamb\xc3\xa9 com bashkurt, bashkir, bashdjirt i bashkort entre altres variacions._NEWLINE_El seu nom apareix al segle IX. Al-Istakhri diu que ocupaven una regi\xc3\xb3 boscosa de dif\xc3\xadcil acc\xc3\xa9s. Al-Biruni anomena les muntanyes de l\'Ural com muntanyes dels bashkurt o bashdjirt. Ibn Fadlan va estudiar aquest poble (922) i en descriu els costums. Al-Idrisi tamb\xc3\xa9 en fa refer\xc3\xa8ncia per\xc3\xb2 part de les seves indicacions segurament correspondrien als magiars, ja que les fonts \xc3\xa0rabs anomenaven a aquests "bashkurts de l\'exterior" i als bashkurts propis "bashkurts de l\'interior"; els bashkurts del Ural estaven dividits al seu torn en interiors i exteriors. _NEWLINE_Vers el segle XI i XII es van fer musulmans influ\xc3\xafts pels B\xc3\xbalgars del Volga. Al segle XII les tribus Yurmati i Yenei dels bashkurts es van integrar als magiars i en territori magiar a Europa hi havia 78 viles dels bashkurts, que eren musulmans. Al segle XIII van quedar sotmesos a l\'Horda d\'Or. Alguns van servir tamb\xc3\xa9 amb els Il-khans i un amir bashkurt va reprimir la revolta de Sukamish a \xc3\x80sia Menor sota Ghazan Khan, i Sarkan Bashkurt fou lloctinent d\'Oldjeitu; fins i tot apareixen bashkurts servint a Egipte amb els mamelucs (com Alam al-Din al-Bashkurdi que fou delegat de Qal\xc3\xa0wun a S\xc3\xadria). _NEWLINE_El 1327 Shams al-Din al-Dimashki els assimila als cumans. Al segle XV els kazakhs i nogais els coneixien com isteks del que va derivar el nom otom\xc3\xa0 Heshdek. Al comen\xc3\xa7ament del segle XVI el nord i est dels seus territoris estava sota domini dels khans Tura (Shiban), alguns territoris estaven sota domini de Sahib Ghiray de Kazan i els nogai dominaven el sud. Dos khans nogai, Ismail Urus Mirza i el seu nebot Ishtirek Mirza van governar als bashkurt del sud de l\'Ural, en nom dels ku\xc4\x8d\xc3\xbamides (els caps elegits pels bashkurts) fins al 1608. Ismail Urus Mirza va demanar al sult\xc3\xa0 otom\xc3\xa0 Solim\xc3\xa0 I d\'annexionar el baix Volga; despr\xc3\xa9s va enviar ambaixadors a Ivan IV, ja que els russos havien ocupat Kazan i \xc3\x80strakhan i havien fundat fortaleses a Samara, Yayitya i Ufa i estaven cobrant impostos als bashkurts, i reclamava que aquests impostos li corresponien.\n_START_SECTION_\nPenetraci\xc3\xb3 russa\n_START_PARAGRAPH_\nEls russos van fer algunes concessions per\xc3\xb2 van seguir estenent la seva influ\xc3\xa8ncia: el 1629 tenien 800 fam\xc3\xadlies bashkurt sota domini i el 1700 ja eren 7100. Sota els russos es va organitzar la prov\xc3\xadncia i es van regularitzar les classes socials: els mirzas o aristocr\xc3\xa0cia mongola i t\xc3\xa0rtara (rus kniaz), el biys i els tarkhans que eren caps de tribus, els asabes (\xc3\xa0rb asaba, rus vot\xc4\x8dinnik) que tenien petits feus hereditaris i servien a l\'ex\xc3\xa8rcit, els yasaliks (camperols que servien a l\'ex\xc3\xa8rcit), els tipters (camperols), els bobils (camperols sense terra), i els tasnaks (n\xc3\xb2mades adscrits a una vila); el centre militar de la prov\xc3\xadncia estava al territori de la tribu Yurmati.\n_START_SECTION_\nResist\xc3\xa8ncia nacional\n_START_PARAGRAPH_\nEls bashkurt van resistir amb tots els seus mitjans a l\'annexi\xc3\xb3 i les revoltes foren freq\xc3\xbcents, generalment liderades pels ku\xc4\x8d\xc3\xbamides, i d\'acord amb altres moviments a Ucra\xc3\xafna i Nord del Caucas, o atacs dels t\xc3\xa0rtars de Crimea, els calmucs i els otomans. Els bashkurts eren h\xc3\xa0bils fabricant armament que van facilitar als karakalpaks i als kazakhs i el 1675 els russos van emetre un decret que prohibia al poble treballar el ferro, per\xc3\xb2 el decret no fou obe\xc3\xaft. El 1667 Ewliya Celebi va visitar als bashkurts que estaven governats pel ku\xc4\x8d\xc3\xbamida Ku\xc4\x8duk Sultan, amb seu entre Terek i \xc3\x80strakhan. A la revolta del 1678, van destruir nombrosos establiments russos a la vora del Volga i del Kama, al mateix temps que els otomans obtenien la vict\xc3\xb2ria de \xc4\x8cegerin a Ucra\xc3\xafna meridional. Els russos van crear col\xc3\xb2nies molt nombroses de russos a la zona de l\'Ural i van aconseguir deixar en minoria als bashkurts. El khan calmuc Ayuke Khan va matar a Ku\xc4\x8duk Sultan i la lluita fou continuada per dos dels seus fills, Murad Sultan i Khuzey (Ibrahim) Sultan. _NEWLINE_Els bashkurts es van revoltar durant la guerra de Pere el Gran contra els suecs i Murad Sultan va demanar ajut al khan de Crimea i a l\'Imperi Otom\xc3\xa0 (va viatjar a Crimea i Istanbul) a m\xc3\xa9s dels nogais i els cosacs del Don. Per\xc3\xb2 els otomans no els van donar suport. El 1708, juntament amb els circassians i als nogais del Kuban va intentar conquerir la fortalesa de Terek per\xc3\xb2 fou ferit en l\'assalt i fet presoner, sent executat. El 1716, sota el khan Ahmad III, tornaven a estar revoltats aliats als karakalpaks i als kazakhs i van atacar Terek en revenja per la mort de Murad, massacrant 40000 russos. Van rebre el suport dels kazakhs passant a la sobirania del khan kazakh Tobir\xc4\x8dik Kayip Khan que tenia capital a Taixkent. La revolta va durar 17 anys i va esgotar als bashkurt; el 1728 van enviar una delegaci\xc3\xb3 a Sant Petersburg i es va signar la pau. _NEWLINE_El 1735 es van tornar a revoltar dirigits per Kilmek Abiz i Kusum Akay en protesta per l\'intent rus d\'a\xc3\xafllar als bashkurts dels karakalpaks i els kazaks; aquesta fou la revolta m\xc3\xa9s sagnant de totes i es va acabar el 1736 amb la captura dels dos caps que foren portats a Sant Petersburg i executats, per\xc3\xb2 la revolta es va reprendre el 1737 sota la direcci\xc3\xb3 de dos biys de la tribu Kavakan, Pepene i Tungevur Kosep amb el suport del khan dels kazakhs. Els rebels van proclamar khan dels bashkurts a Dodja Ahmad Sultan, fill d\'Abu l-Khayr, khan dels kazakhs. La revolta nom\xc3\xa9s va poder ser reprimida temporalment despr\xc3\xa9s de patir els russos fortes p\xc3\xa8rdues (1738), i el 1740 es va reprendre sota la direcci\xc3\xb3 de Karasakal, nom sota els que s\'amagava Baybulat, el darrer dels ku\xc4\x8d\xc3\xbamides, que amb el suport del khan de Crimea havia iniciat activitats al territori dos anys abans. El 1742 fou derrotat finalment i es va refugiar entre els kazakhs ortayuz i el khan Barak Khan li va donar asil. Encara es va produir un nou aixecament el 1755 i un altre el 1774.\n_START_SECTION_\nDomini rus\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1798 Catalina II de R\xc3\xbassia, en un gest de reconciliaci\xc3\xb3, va dividir la prov\xc3\xadncia de Bashkurt en dotze cantons un per cada tribu, segons les tradicions locals i va crear regiments bashkurts armats tradicionalment i vestits a la manera nacional bashkurt; aquests regiments van participar en les guerres napole\xc3\xb2niques i van arribar fins a Par\xc3\xads._NEWLINE_El 1861 foren suprimits els cantons i el 1862 els regiments bashkurts. El 1872 els baixkirs van rebre la ciutadania russa per\xc3\xb2 van conservar la seva pr\xc3\xb2pia legislaci\xc3\xb3 administrativa i de propietat.\n_START_SECTION_\nIdel Ural\n_START_PARAGRAPH_\nVan participar activament a la revoluci\xc3\xb3 de 1905. El 1917 aplicant una resoluci\xc3\xb3 del Primer Congr\xc3\xa9s General dels Musulmans de R\xc3\xbassia (1 a 10 de maig de 1917) que reclamava l\'autonomia de les regions turques, els bashkurts (baixkirs), t\xc3\xa0rtars i txuvatxos van establir un comit\xc3\xa8 de tres membres per organitzar la seva prov\xc3\xadncia (Zeki Velidi, Sad Miras i Allah Berdi Djafer). El juliol es va fer un segon congr\xc3\xa9s (Milli Kuraltay) a Kazan on ja es va utilitzar per primera vegada la bandera que pretenia representar a aquests pobles. Units a kazakhs, kirguizos, uzbeks i altres pobles van crear un ex\xc3\xa8rcit (tardor) i el 3 de desembre de 1917 es va establir un govern provisional musulm\xc3\xa0 aut\xc3\xb2nom a Orenburg dirigit per Bikbavoghlu Yunus. L\'estat fou anomenat Idel-Ural i el mateix dia va adoptar la seva bandera nacional. El 24 de gener de 1918 Idel-Ural es va proclamar independent.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica de Tsabulatxnaia\n_START_PARAGRAPH_\nEl mar\xc3\xa7 de 1918 els bolxevics es van revoltar a Orenburg i van prendre el poder. Van empresonar als membres del govern musulm\xc3\xa0 a Orenburg, per\xc3\xb2 aquests es van poder escapar. La facci\xc3\xb3 contr\xc3\xa0ria als bolxevics del Segon Congr\xc3\xa9s General Musulm\xc3\xa0 de Totes les R\xc3\xbassies va proclamar llavors als territoris a l\'est de Kazan, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del riu Bulak, l\'anomenada Rep\xc3\xbablica de Tsabulatxnaia (mar\xc3\xa7 de 1918) o Rep\xc3\xbablica de Transbulak, que es donava a si mateixa el nom de Baixkurtistan, i tenia seu a Biste (rus Tsabulatxnaia), prop de Kazan. El nou govern va organitzar l\'ex\xc3\xa8rcit sota la direcci\xc3\xb3 del general Ixbulatov, que va iniciar operacions el juny de 1918. Els kazakhs s\'hi van unir i Orenburg fou recuperada. La rep\xc3\xbablica va demanar ajut als aliats i al general blanc Koltxak, per\xc3\xb2 els aliats, preocupats per la pres\xc3\xa8ncia alemanya a Ucra\xc3\xafna i el Caucas, no estaven interessats en m\xc3\xa9s autonomies, a les que tampoc era favorable Kolchak, el qual va anunciar que el seu govern de totes les R\xc3\xbassies, que acabava de formar a Sib\xc3\xa8ria assolint la dictadura el dia 18 de novembre, no reconeixeria aquesta autonomia (21 de novembre de 1918) tot i que ja els imperis centrals havien entrat en col\xc2\xb7lapse, i encara Kolchak va declarar abolida l\'autonomia bashkurt (baixkir). Aix\xc3\xad aquests foren abocats a les mans dels bolxevics.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica Sovi\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 19 de febrer de 1919 el govern anomenat del Bashkortostan o Bashkurtistan va signar un tractat amb els sovi\xc3\xa8tics que es van comprometre a protegir el seu ex\xc3\xa8rcit (ara dirigit per Validov) i la seva autonomia. El 22 de mar\xc3\xa7 de 1919 es va constituir la Rep\xc3\xbablica Sovi\xc3\xa8tica T\xc3\xa0rtar-Baixkir que comprenia la prov\xc3\xadncia d\'Ufa, i part de les prov\xc3\xadncies d\'Orenburg, Perm, Kazan, Viatka, Simbirsk i Samara i la capital era Isterlitamak. L\'ex\xc3\xa8rcit roig va entrar en l\'antic territori de la Rep\xc3\xbablica Zabulachnaya el 20 de mar\xc3\xa7 de 1919. Va adoptar la seva bandera nacional (vermella amb fals i martell grocs al cant\xc3\xb3 damunt de les quals una estrella vermella dins un disc groc) probablement el dia 21 de mar\xc3\xa7 de 1919. El primer ministre fou Yumuloghlu i despr\xc3\xa9s Z. V. Togan (\xc3\xa0lies Validov).\n_START_SECTION_\nGovern blanc\n_START_PARAGRAPH_\nL\'abril de 1919 Kolchak va envair la Rep\xc3\xbablica i la va ocupar parcialment, fugint el govern a Saransk. El juny en la contraofensiva dels bolxevics, van ocupar Ufa i van derrotar a Kolchak prop d\'Ekaterinenburg. L\'agost la Legi\xc3\xb3 Txeca va arribar a Kazan i la va ocupar per\xc3\xb2 en foren expulsats el setembre. A la tardor els bolxevics amb l\'ajut de t\xc3\xa0rtars i baixkirs havien recuperat tot el territori perdut.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica Aut\xc3\xb2noma\n_START_PARAGRAPH_\nEls esfor\xc3\xa7os per unir a bashkurts i kazaks foren avortats pels sovi\xc3\xa8tics i es va crear m\xc3\xa9s al sud la Rep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica Aut\xc3\xb2noma de Kirgu\xc3\xadzia (Kazak) (1920) amb capital a Orenburg. El 27 de maig de 1920 es va crear la Rep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica Aut\xc3\xb2noma de Tart\xc3\xa0ria (incloent-hi Txuv\xc3\xa0txia), separada de Baixk\xc3\xadria o Bashkortostan. La nova rep\xc3\xbablica dels bashkurts fou coneguda com a Petit Bashkortostan o Bashkurdistan, i tenia una superf\xc3\xadcie de 84.874\xc2\xa0km\xc2\xb2 i una poblaci\xc3\xb3 d\'1.259.000 habitants, dels quals al tomb del 70%, eren turcs_NEWLINE_El juny de 1920 Validov, i altres membres del govern, per por de ser eliminats pels bolxevics, van fugir del pa\xc3\xads junt amb altres personalitats destacades, i m\xc3\xa9s tard es van unir als basmatxis del Turquestan. Llavors es va formar a la nova capital Sterlitamak un govern d\'estricta obedi\xc3\xa8ncia bolxevic i l\'ex\xc3\xa8rcit fou dissolt. El 18 d\'octubre de 1921 Tart\xc3\xa0ria i Txuv\xc3\xa0txia van ser dividides en dues rep\xc3\xbabliques separades._NEWLINE_El 14 de juny de 1922 els sovi\xc3\xa8tics van reunir el Petit Bashkortostan i la prov\xc3\xadncia d\'Ufa (de majoria russa) per formar l\'anomenat Gran Bashkortostan o Gran Baixk\xc3\xadria (oficialment Rep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica Aut\xc3\xb2noma dels Baixkirs). Ufa fou la nova capital. Poc despr\xc3\xa9s va adoptar la bandera, vermella amb les inicials daurades al cant\xc3\xb3. La superf\xc3\xadcie segons dades del 1935 era de 151.840\xc2\xa0km\xc2\xb2 i la poblaci\xc3\xb3 de 2.975.000 habitants (51% de turcs).\n_START_SECTION_\nCaiguda de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'arribada de la perestroika comen\xc3\xa7aren les primeres demandes nacionals dels baixkirs, que de seguida reberen el suport del Mufti de la Regi\xc3\xb3 Eurosiberiana resident a Ufa, Talgat Tadjuddin. Aquest, per\xc3\xb2, passaria a ser mufti dels t\xc3\xa0tars, i des del 1992 Muhammed Nigmatulin ser\xc3\xa0 el mufti dels baixkirs.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica de Bashqortostan (o Bashkortostan)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 17 de juny del 1991 adopt\xc3\xa0 el nom de Bashqortostan i decid\xc3\xad de signar per separat de R\xc3\xbassia el tractat de la Uni\xc3\xb3, cosa que provoca disturbis estudiantils a Ufa el 15 de novembre, amb 5 ferits._NEWLINE_El 25 d\'abril del 1993 introdu\xc3\xad una cinquena pregunta en el refer\xc3\xa8ndum de la nova constituci\xc3\xb3 russa, referent a la independ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica. Mortaz\xc3\xa0 Rakh\xc3\xadmov (1934), el president baixkir, Mikha\xc3\xafl Z\xc3\xa0itsev, cap de l\'assemblea, Rim Bak\xc3\xadev, primer ministre i Marad Abuzarov, portaveu presidencial, acusaren Ieltsin de violar els tractats federals i decidiren entregar al pressupost federal nom\xc3\xa9s el 10% del que entregaven fins ara. Marat Mirgaziamov (1942) fou nomenat cap del consell de ministres amb l\'enc\xc3\xa0rrec de dur a terme reformes econ\xc3\xb2miques._NEWLINE_El resultat del refer\xc3\xa8ndum a Baixkortostan fou d\'un 63,2% a favor de la independ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica, d\'un 34,7% a favor de Bor\xc3\xads Ieltsin i un 54,1% en contra. Poc despr\xc3\xa9s, el mufti d\'Ufa i Murad Zarguixiev, vicepresident del comit\xc3\xa8 de Llibertat de Consci\xc3\xa8ncia del Parlament Baixkir, denunciaren la preemin\xc3\xa8ncia de la religi\xc3\xb3 ortodoxa en la pol\xc3\xadtica russa, per\xc3\xb2 alhora rebutjaren l\'integrisme isl\xc3\xa0mic. Alguns activistes baixkirs proposaren la creaci\xc3\xb3 d\'una Confederaci\xc3\xb3 del Volga amb Tatarstan i unir-se al Kazakhstan. El govern baixkir, per\xc3\xb2, advoc\xc3\xa0 per l\'adopci\xc3\xb3 d\'un r\xc3\xa8gim tributari unificat i l\'exig\xc3\xa8ncia d\'un estatut especial, similar al de Tatarstan. Amb els t\xc3\xa0tars tamb\xc3\xa9 signaren un conveni de cooperaci\xc3\xb3 tot oferint-los el petroli que els manca a canvi d\'excedents agr\xc3\xadcoles.'