b'\n_START_ARTICLE_\nEsteve Harding\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nSe sap que parlava anglosax\xc3\xb3, normand i llat\xc3\xad. De jove, va ingressar a l\'abadia de Sherborne, per\xc3\xb2 la va deixar i es convert\xc3\xad en un estudiant itinerant que visitava diversos monestirs on aprenia i ensenyava._NEWLINE_Va arribar a l\'abadia de Molesme, a la Borgonya, que havia fundat Robert de Molesme, que n\'era l\'abat. Aviat, per\xc3\xb2, la comunitat va tenir problemes de conviv\xc3\xa8ncia i alguns monjos es rebel\xc2\xb7laren; Robert va marxar-ne, i el prior Alberic de C\xc3\xaeteaux i Esteve van marxar amb ell, fins que els altres monjos els cridaren i Alberic va tornar. Robert i Esteve romangueren sols i Alberic, veient que a Molesme no hi podria dur a terme el seu ideal mon\xc3\xa0stic, va anar, amb vint-i-dos monjos m\xc3\xa9s, a retrobar-los. Els tres van anar fins a C\xc3\xaeteaux, a la di\xc3\xb2cesi de Chalon-sur-Sa\xc3\xb4ne, on el 1098 fundaren una comunitat amb una forma de vida diferent a la benedictina i que va ser l\'origen de l\'Orde Cistercenc._NEWLINE_Robert va \xc3\xa9sser-ne el primer abat de C\xc3\xaeteaux, per\xc3\xb2 l\'any seg\xc3\xbcent marx\xc3\xa0 a Molesme i Alberic el succe\xc3\xad, fins que mor\xc3\xad en 1108. Esteve Harding esdevingu\xc3\xa9 llavors el tercer abat de C\xc3\xaeteaux. Com a abat condu\xc3\xad el monestir a un per\xc3\xadode gran creixement. El 1112 va rebre la visita de Bernat de Claravall, que s\'hi qued\xc3\xa0 i s\'hi f\xc3\xa9u monjo. Entre 1112 i 1119, dotze noves cases cistercenques van \xc3\xa9sser fundades. Per a elles, Esteve escrigu\xc3\xa9, en 1119, la Carta charitatis ("Carta de Caritat"), document fonamental de l\'orde cistercenc, que n\'estableix els principis._NEWLINE_Durant vint-i-cinc anys, Esteve reg\xc3\xad l\'abadia i tot l\'orde cistercenc, essent-ne el responsable directe de la consolidaci\xc3\xb3 i creixement. Cap al 1125, fund\xc3\xa0 el primer monestir femen\xc3\xad de l\'orde a Tart (Borgonya), donant origen a les congregacions de monges cistercenques. En 1133, renunci\xc3\xa0 al c\xc3\xa0rrec a causa de l\'edat i la mala salut i mor\xc3\xad l\'any seg\xc3\xbcent, el 28 de mar\xc3\xa7 de 1134.'