b"\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xb2lar neozeland\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nMalnom\n_START_PARAGRAPH_\nInformalment, en angl\xc3\xa8s es coneix com el kiwi (o el kiwi dollar).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl d\xc3\xb2lar neozeland\xc3\xa8s es va introduir el 10 de juliol del 1967 en substituci\xc3\xb3 de la lliura neozelandesa, com a resultat del proc\xc3\xa9s de decimalitzaci\xc3\xb3 de la moneda, a ra\xc3\xb3 de dos d\xc3\xb2lars per lliura o, cosa que \xc3\xa9s el mateix, deu x\xc3\xadlings per d\xc3\xb2lar.\n_START_SECTION_\nEmissor, monedes i bitllets\n_START_PARAGRAPH_\nL'institut emissor \xc3\xa9s el Banc de Reserva de Nova Zelanda (Reserve Bank of New Zealand). En circulen monedes de 10, 20 i 50 cents i 1 i 2 d\xc3\xb2lars (les peces de menys valor, les d'1 i 2 cents, foren retirades de la circulaci\xc3\xb3 el 1990, i la de 5 cents ho fou tamb\xc3\xa9 el 2006). Els bitllets que circulen actualment s\xc3\xb3n els de 5, 10, 20, 50 i 100 d\xc3\xb2lars (els d'1 i 2 d\xc3\xb2lars es van retirar el 1991 quan es van posar en circulaci\xc3\xb3 les monedes corresponents). Si b\xc3\xa9 les primeres emissions foren de paper, com \xc3\xa9s habitual en la majoria de bitllets del m\xc3\xb3n, des del 1999, a semblan\xc3\xa7a del bitllets australians, les noves s\xc3\xa8ries s\xc3\xb3n fetes de pol\xc3\xadmer, un pl\xc3\xa0stic espec\xc3\xadfic que en dificulta la falsificaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nIlles Cook\n_START_PARAGRAPH_\nLes illes Cook havien tingut les seves pr\xc3\xb2pies emissions de bitllets entre 1987 i 1995, si b\xc3\xa9 continuen tenint les seves pr\xc3\xb2pies monedes (d'1, 2 i 5 d\xc3\xb2lars), de valor legal arreu dels territoris on s'usa el d\xc3\xb2lar neozeland\xc3\xa8s."