b'\n_START_ARTICLE_\nIntel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada\n_START_PARAGRAPH_\nLa intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada  \xc3\xa9s un concepte proposat per Raymond Cattell. La intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada es considera una acumulaci\xc3\xb3 de capacitats, estrat\xc3\xa8gies i coneixements, els quals reflecteixen el nivell de l\'evoluci\xc3\xb3 cognitiva adquirida a trav\xc3\xa9s de la hist\xc3\xb2ria d\'aprenentatge de l\'individu. _NEWLINE_\'\'Aquesta fa refer\xc3\xa8ncia a la utilitzaci\xc3\xb3 de les capacitats intel\xc2\xb7lectuals, pr\xc3\xa8viament apresses i est\xc3\xa0 formada per unes aptituds relacionades amb la comprensi\xc3\xb3 verbal, l\'establiment de relacions sem\xc3\xa0ntiques, l\'avaluaci\xc3\xb3 i valoritzaci\xc3\xb3 de l\'experi\xc3\xa8ncia, l\'establiment de judicis i conclusions, els coneixements mec\xc3\xa0nics o l\'orientaci\xc3\xb3 espacial.\'\' (Cattell, 1950)._NEWLINE_Est\xc3\xa0 lligada amb l\xe2\x80\x99assoliment de l\xe2\x80\x99aprenentatge i s\'oposa a la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia flu\xc3\xafda. Per tant, un individu aconseguir\xc3\xa0 un nivell m\xc3\xa0xim o un nivell m\xc3\xadnim depenen de les seves coneixences did\xc3\xa0ctiques. Cal destacar que, a mesura que passen els anys aquesta pot anar canviant i experimentant una transformaci\xc3\xb3 m\xc3\xadnima.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s un substantiu femen\xc3\xad el qual prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad i est\xc3\xa0 composta per dos termes; intus (entre) i legere (triar). Per tant significa tenir la capacitat de saber triar o entendre, \xc3\xa9s a dir saber quina \xc3\xa9s la millor opci\xc3\xb3 per a determinades situacions o problemes concrets. Per\xc3\xb2, la paraula composta es refereix als nivells d\'aprenentatge, de cultura o educaci\xc3\xb3 d\'una persona.\n_START_SECTION_\nIntel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte d\xe2\x80\x99intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia no t\xc3\xa9 una definici\xc3\xb3 exacta acceptada per\xc3\xb2 la podr\xc3\xadem definir com una facultat d\xe2\x80\x99entendre i comprendre el nostre medi, i la destresa de donar un sentit encertat a una sent\xc3\xa8ncia. \xc2\xa0Tamb\xc3\xa9 podr\xc3\xadem definir-la com una capacitat de proporcionar informaci\xc3\xb3 nova treta de l\xe2\x80\x99exterior combinada amb la nostra pr\xc3\xb2pia mem\xc3\xb2ria. _NEWLINE_Una altra manera d\'aportar una definici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s clara de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s: " La intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s la capacitat d\'adaptar-se al canvi" (Stephen Hawking) _NEWLINE_La intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s una capacitat que et pot ajudar a solucionar problemes o assolir nous coneixements. _NEWLINE_El fil\xc3\xb2sof grec Arist\xc3\xb2til (2011), ja afirmava, que \xe2\x80\x9cla intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia consisteix no solament en el coneixement, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 en la destresa d\xe2\x80\x99aplicar aquest a la pr\xc3\xa0ctica\xe2\x80\x9d (p\xc3\xa0g. 2).  _NEWLINE_Howard Gardner (2011) va una reflexi\xc3\xb3 sobre la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia dient que\xc2\xa0:  \xe2\x80\x9cLa cosa m\xc3\xa9s idiota que es pot fer \xc3\xa9s un test d\xe2\x80\x99intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, ja que aquesta nom\xc3\xa9s es pot avaluar observant la persona.\xe2\x80\x9d (p\xc3\xa0g.2)\n_START_SECTION_\nClasses d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia humana\n_START_PARAGRAPH_\nLa intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia es pot dividir en diferents classes:_NEWLINE_Intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia conceptual_NEWLINE_Aquesta intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia t\xc3\xa9 com a objectiu trobar i informar conceptualment els elements en un camp d\'acci\xc3\xb3 o tamb\xc3\xa9 camp unificat.  Una altra idea d\'aquesta intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s que permet integrar una realitat en una d\'interior per trobar la resposta al perqu\xc3\xa8 d\'un fet. _NEWLINE_Intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia funcional_NEWLINE_Permet a l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 solucionar els problemes que se li presenten, sigui de manera conscient o de manera inconscient. Val a dir que hi ha v\xc3\xa0ries teories sobre quines s\xc3\xb3n les diferents intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncies funcionals. Pel que fa a la seva funci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la d\'acceptar i dirigir les accions. _NEWLINE_Intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia gen\xc3\xa8tica_NEWLINE_Aquesta intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia representa l\'asseguran\xc3\xa7a de la superviv\xc3\xa8ncia tant en l\'individu com en els animals de manera inconscient. Tamb\xc3\xa9 es podria anomenar com la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia dels instints o dels reflexos . Cal destacar que, en alguns casos aquest tipus de capacitat es pot exposar en forma de pors._NEWLINE_Existeix intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia en tots els gens dels subjectes, amb un mecanisme molt complex per a la superviv\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nRaymond Cattell\n_START_PARAGRAPH_\nRaymond Bernard Cattell (20 de mar\xc3\xa7 de 1905- 2 de febrer de 1998) va ser un  dels psic\xc3\xb2legs i catedr\xc3\xa0tics m\xc3\xa9s important del segle XX, el qual va desenvolupar per primera vegada els conceptes de intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia i personalitat_NEWLINE_. La seva principal contribuci\xc3\xb3 va ser \xc3\xa9s la_NEWLINE_realitzaci\xc3\xb3 dels tests de personalitat._NEWLINE_\xc3\x89s autor de varies obres, les quals han estat utilitzades per molts autors per fer estudis._NEWLINE_Les 5 m\xc3\xa9s citades s\xc3\xb3n:_NEWLINE_\xc2\xb7Cattell, R. B. (1966). The Scree Test for the number of factors. Multivariate Behavioral Research, 1(2), 245-276. (8484 citacions)._NEWLINE_\xc2\xb7Cattell, R. B., Eber, H. W., & Tatsuoka, M. M. (1988). Handbook for the Sixteen Personality Factor Questionnaire (16 PF). Champaign IL: IPAT. (2895 citacions)._NEWLINE_\xc2\xb7Cattell, R. B. (1971). Abilities: Their Structure, Growth, and Action. Boston, MA: Houghton Mifflin. (2566 citacions)._NEWLINE_\xc2\xb7Cattell, R. B. (1963). Theory of fluid and crystallized intelligence: A critical experiment. Journal of Educational Psychology, 54, 1-22. (1965 citacions)._NEWLINE_\xc2\xb7Cattell, R. B. (1957). Personality and Motivation Structure and Measurement. New York: World Book. (1897 citacions)._NEWLINE_ _NEWLINE_\xc3\x89s un autor influent, ja que t\xc3\xa9 una llarga carrera professional. Ha treballat com a autor o coautor, en 55 llibres i m\xc3\xa9s de 500 articles. Tot i aix\xc3\xb2 ha col\xc2\xb7laborat amb 30 proves estandarditzades d\xe2\x80\x99\xc3\xbas freq\xc3\xbcent entre els psic\xc3\xb2legs._NEWLINE_Va ser un psic\xc3\xb2leg angl\xc3\xa8s que va formular un m\xc3\xa8tode experimental i quantitatiu per estudiar la personalitat i la motivaci\xc3\xb3 humana._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va estudiar qu\xc3\xadmica a la universitat de Londres i finalment es va treure el doctorat a la mateixa universitat. M\xc3\xa9s tard es va comen\xc3\xa7ar sentir atret per la psicologia i va comen\xc3\xa7ar a fer algunes investigacions amb altres experts com Edward L. Thorndike. Va acabar ocupant llocs a les universitats de Harvard, Clark i Buke. Des de 1978 fins a la seva mort va ser mestre en la Universitat de Hawaii._NEWLINE_Se\'l caracteritza com un dels investigadors m\xc3\xa9s famosos en el camp de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia i la personalitat._NEWLINE_Cattell junt amb el psic\xc3\xb2leg Horn, van introduir el concepte entre la difer\xc3\xa8ncia de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8nca cristal\xc2\xb7litzada i la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida. Consideraven que tot i la dificultat dels estudis dels factors primaris, la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida i cristal\xc2\xb7litzada es situen entre dos grans extrems. Exposen els factors comuns existents entre les habilitats prim\xc3\xa0ries i les relacions entre capacitats i factors m\xc3\xa9s amplis._NEWLINE_Els psic\xc3\xb2legs proposen que la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, est\xc3\xa0 composta per una s\xc3\xa8rie de diferents habilitats que totes juntes per acaben produint una intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia individual.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nAquest tipus d\xe2\x80\x99intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia es forma a trav\xc3\xa9s del coneixement gr\xc3\xa0cies a la informaci\xc3\xb3 i l\'experi\xc3\xa8ncia pr\xc3\xa8via del passat i representa un nivell de desenvolupament cognitiu. Compren la comprensi\xc3\xb3 verbal, relacions sem\xc3\xa0ntiques, avaluaci\xc3\xb3, conclusions, coneixements mec\xc3\xa0nics i orientaci\xc3\xb3. _NEWLINE_La teoria de Cattell incorpora aquestes caracter\xc3\xadstiques cognitives molt importants per a la formaci\xc3\xb3 de les persones. Per tal d\'augmentar de forma significativa la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida la persona s\xe2\x80\x99ha de basar amb experi\xc3\xa8ncies d\xe2\x80\x99aprenentatge (capacitat d\xe2\x80\x99aprendre nous conceptes)._NEWLINE_"Alg\xc3\xba intel\xc2\xb7ligent aprent de l\'experi\xc3\xa8ncia dels dem\xc3\xa8s" (Voltaire, 1758)._NEWLINE_Per tant \xc3\xa9s important que es combinin les dues intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncies (cristal\xc2\xb7litzada i fluida) per a poder fer un bon desenvolupament de les capacitats de la persona._NEWLINE_Dep\xc3\xa8n de l\'experi\xc3\xa8ncia vital, es solidifica amb el pas dels anys i amb prou feines es transforma, fins i tot pot incrementar-se, com per exemple el vocabulari, que pot augmentar moderadament. La major part de les aptituds ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques pertanyen a aquest tipus d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia. S\'estabilitza cap als 30 anys._NEWLINE_T\xc3\xa9 a veure amb tots els coneixements del m\xc3\xb3n i augmenta amb l\'experi\xc3\xa8ncia i l\'aprenentatge._NEWLINE_Cada persona desenvolupar\xc3\xa0 la seva intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada a mesura que augmenti la seva intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida amb experi\xc3\xa8ncies d\'aprenentatge.\n_START_SECTION_\nDifer\xc3\xa8ncia entre intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada i flu\xc3\xafda\n_START_PARAGRAPH_\nAnteriorment ha estat definida la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada i esmentada la flu\xc3\xafda. Aquest apartat fara refer\xc3\xa8ncia a aquestes dues per mostrar les seves difer\xc3\xa8ncies. Quan es parla d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia flu\xc3\xafda ens dirigim a la capacitat d\'un individu que t\xc3\xa9 per a adaptar-se i enfrentar-se a noves situacions de manera r\xc3\xa0pida, per tant no se li dona import\xc3\xa0ncia a l\'aprenentatge anterior._NEWLINE_D\'entrada hem de dir que la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada t\xc3\xa9 una certa relaci\xc3\xb3 amb la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida._NEWLINE_La intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada fa esment al conjunt de capacitats, estrat\xc3\xa8gies i coneixements que formen el grau de desenvolupament cognitiu gr\xc3\xa0cies a l\'aprenentatge, mentre que la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida est\xc3\xa0 formada per un conjunt de capacitats de pensament que poden aplicar-se a qualsevol tema o contingut._NEWLINE_La idea central doncs seria que la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia fluida calcula la capacitat de la persona per assimilar coneixements i obt\xc3\xa9n el seu put m\xc3\xa0xim de desenvolupament per primera vegada al voltant de l\'adolesc\xc3\xa8ncia i la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada menciona els coneixements apresos per la persona i es pot adquirir durant tota la vida._NEWLINE_Les dues intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncies acostumen a canviar al llarg de la vida i aconsegueixen els seus punts m\xc3\xa0xim en diferents etapes. Val a dir que sempre s\xe2\x80\x99ha afirmat que la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia flu\xc3\xafda aconsegueix el seu punt m\xc3\xa0xim durant la primera etapa de vida, mentre que la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada acosutma a obtenir-lo molt m\xc3\xa9s tart, m\xc3\xa9s \xc2\xa0o menys als 60 o 70 anys._NEWLINE_"Les intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncies poc adequades s\'interessen en l\'extraordinari; les intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncies poderoses, en les coses ordin\xc3\xa0ries" (Hugo, 2017).\n_START_SECTION_\nComprensi\xc3\xb3 del llenguatge\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels elements b\xc3\xa0sics de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada s\xc3\xb3n les funcions que adquireix una persona per entendre el significat del llenguatge. Mentre que el m\xc3\xa9s important seria la capacitat d\'assimilar aquesta parla. Val a dir que, l\'esfor\xc3\xa7 i el temps emprat a l\'aprenentatge ling\xc3\xbc\xc3\xadstic tamb\xc3\xa9 s\'associa amb la capacitat de comprensi\xc3\xb3 de llenguatge que desenvolupi la persona. Tamb\xc3\xa9, cal destacar que diversos estudis afirmen que la comprensi\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica pot incrementar el seu desenvolupament fins a etapes tardanes, incloent-hi l\'edat adulta.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as i comprensi\xc3\xb3 de relacions sem\xc3\xa0ntiques\n_START_PARAGRAPH_\nA trav\xc3\xa9s d\'aquesta intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia es poden con\xc3\xa8ixer i comprendre les relacions sem\xc3\xa0ntiques que existeixen entre dos elements amb significat.\n_START_SECTION_\nValoraci\xc3\xb3 de l\'experi\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nCont\xc3\xa9 l\'habilitat per poder fer una an\xc3\xa0lisi o una valoraci\xc3\xb3 del viscut o apr\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEstabliment de judicis i conclusions\n_START_PARAGRAPH_\nCapacitat per a poder fer explicacions l\xc3\xb2giques i judicis sobre diferents aspectes.\n_START_SECTION_\nLa capacitat de raonar amb continguts abstractes\n_START_PARAGRAPH_\nLes persones amb aquesta habilitat s\xc3\xb3n capaces de resoldre all\xc3\xb2 que no \xc3\xa9s concret utilitzant la l\xc3\xb2gica.\n_START_SECTION_\nEl raonament l\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un proc\xc3\xa9s cerebral el qual necessita la l\xc3\xb2gica perqu\xc3\xa8 sigui complet.\n_START_SECTION_\nLa capacitat d\'establir relacions o treure difer\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nHabilitat immediata per definir relacions o difer\xc3\xa8ncies entre diversos elements.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada i fluida[cal\xc2\xa0citaci\xc3\xb3]\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg de la nostra vida anem desenvolupant la nostra intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia i \xc3\xa9s molt important que ho f\xc3\xa9ssim. Gr\xc3\xa0cies al coneixement podem crear una reserva cerebral, \xc3\xa9s a dir, anem formant connexions neuronals i d\'aquesta manera enfortim les nostres capacitats intel\xc2\xb7lectuals. Aquests vincles de les neurones ens aporten molts d\'avantatges, com per exemple, retarda l\'envelliment patol\xc3\xb2gic i el normal, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, evita malalties derivades de la dem\xc3\xa8ncia. Hi ha molts d\'estudis sobre aix\xc3\xb2 i Cattell i Horn, han sigut uns dels investigadors m\xc3\xa9s rellevants els quals afirmen l\'anterior, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 cal tenir en compte que les diferents intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncies (cristal\xc2\xb7litzada i fluida) tenen diferents etapes de formaci\xc3\xb3._NEWLINE_La intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia cristal\xc2\xb7litzada \xc3\xa9s m\xc3\xa9s potent en edats avan\xc3\xa7ades i el seu m\xc3\xa0xim ronda entre els 60 o 70 anys, per\xc3\xb2 continua creixent durant tota la vida. En canvi, la fluida \xc3\xa9s m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 en edats primerenques, tot i que arriba a el punt m\xc3\xa0xim en els 40 anys._NEWLINE_Cal remarcar que tant una com l\'altra quan m\xc3\xa9s evolucionen \xc3\xa9s en la inf\xc3\xa0ncia i l\'adolesc\xc3\xa8ncia perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n unes edats on el cervell est\xc3\xa0 molt actiu, un factor clau per al desenvolupament.'