b'\n_START_ARTICLE_\nGal\xc2\xb7li\xc3\xa8\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nPubli Licini Valeri\xc3\xa0 Ignaci Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 va n\xc3\xa9ixer al voltant de l\'any 218, fill de Valeri\xc3\xa0, que llavors era un membre de la classe senatorial pertanyent a la gens Lic\xc3\xadnia, i d\'Egn\xc3\xa0cia Mariniana. Tenia un germ\xc3\xa0 anomenat Publi Licini Valeri\xc3\xa0. Segons la informaci\xc3\xb3 procedent de les monedes, estava relacionat amb la ciutat de Falerii a  Etr\xc3\xbaria, que podria ser el seu lloc de naixement o b\xc3\xa9 el de la seva fam\xc3\xadlia materna.\n_START_SECTION_\nAscens\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort d\'Emili\xc3\xa0, Valeri\xc3\xa0 I, pare de Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8, fou proclamat emperador (253). Immediatament va demanar al senat que reconegu\xc3\xa9s Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 com a coemperador amb el t\xc3\xadtol d\'august mentre que el seu nebot Corneli Valeri\xc3\xa0 i el seu altre fill Valeri\xc3\xa0 el Jove rebien el t\xc3\xadtol de c\xc3\xa8sar.\n_START_SECTION_\nLa secessi\xc3\xb3 de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia\n_START_PARAGRAPH_\nEl pare el va enviar a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia on, sota la cust\xc3\xb2dia de l\'experimentat governador P\xc3\xb2stum, havia de vigilar les incursions dels francs i alamans a la regi\xc3\xb3 de l\'alt Danubi i el Rin. Les monedes l\'esmenten com Germanicus i porten les inscripcions Victoria Germanica, Victoria Augustorum, Restitutor Galliarum que indiquen una s\xc3\xa8rie de vict\xc3\xb2ries, per\xc3\xb2 la realitat sembla que fou ben diferent i que el que hi va haver foren derrotes i desbandades. L\'any 260, l\'emperador Valeri\xc3\xa0 I fou segrestat pels perses i llavors Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 va marxar a Roma per assumir els m\xc3\xa0xims poders. A la prov\xc3\xadncia gal\xc2\xb7la va enviar al seu fill, el jove Salon\xc3\xad, el qual va morir en un atac dels invasors. Despr\xc3\xa9s de la derrota davant dels alamans, les tropes van instar el governador a declarar-se independent i aquest, que era un ciutad\xc3\xa0 rom\xc3\xa0 d\'origen gal, es va proclamar P\xc3\xb2stum I, amb tots els honors d\'un emperador rom\xc3\xa0 tot i que no tenia intenci\xc3\xb3 de conquerir Roma sin\xc3\xb3 crear l\'Imperi Gal.\n_START_SECTION_\nEls m\xc3\xbaltiples atacs\n_START_PARAGRAPH_\nL\'imperi havia esdevingut massa gran per poder fer front als diversos pobles estrangers que desitjaven les seves terres. Despr\xc3\xa9s del 260 quan Valeri\xc3\xa0 I fou fet presoner pels perses, els francs van assolar la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i Hisp\xc3\xa0nia i fins i tot van arribar a l\'\xc3\x80frica on tamb\xc3\xa9 van atacar els n\xc3\xb2mades berbers; els alamans van devastar les prov\xc3\xadncies de l\'alt Danubi; els h\xc3\xa8ruls es van establir a la zona entre el Don i el Palus Maeotis i van atacar fins a Bizanci, Tomor i Marcian\xc3\xb2polis, saquejant Lemnos i Esciros i arribant fins a Esparta, Corint i Argos. Els gots van saquejar prov\xc3\xadncies d\'\xc3\x80sia de la costa sud de l\'Eux\xc3\xad i van ocupar Bizanci, Efes, Sal\xc3\xb2nica i Atenes; els s\xc3\xa0rmates van atacar Pann\xc3\xb2nia que vers el 260 fou ocupada pels quades fins al 373; els baronis van atacar Pitium i es van apoderar d\'aquesta ciutat i de Trebisonda; els dacis van ocupar D\xc3\xa0cia i M\xc3\xa8sia. La plaga de Cipri\xc3\xa0 va atacar tamb\xc3\xa9 a l\'est i va afectar als sodats; al per\xc3\xadode de m\xc3\xa0xim desenvolupament de l\'epid\xc3\xa8mia uns 5.000 romans morien cada dia nom\xc3\xa9s a la capital; Alexandria va perdre dos ter\xc3\xa7os dels seus habitants. Tamb\xc3\xa9 es van produir revoltes internes i diversos generals es van proclamar emperadors (coneguts com els "trenta Tirans")._NEWLINE_Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 refiava que el general Macri\xc3\xa0 reuniria el que quedava de les tropes romanes despr\xc3\xa9s de la derrota davant els perses en la qual el seu pare havia estat fet captiu, mentre que el prefecte Balista realitzava una contraofensiva en la que va captura l\'harem de Sapor I i moltes riqueses. Per\xc3\xb2 Macri\xc3\xa0 es va proclamar emperador amb el suport de Blista, i es va girar contra les tropes romanes establertes a Il\xc2\xb7l\xc3\xadria.Odenat de Palmira i Aureol van acabar amb la sublevaci\xc3\xb3. La Hist\xc3\xb2ria Augusta narra que quan Odenat va morir (el 267), v\xc3\xadctima d\'una conspiraci\xc3\xb3 del seu cos\xc3\xad, la seva esposa Zen\xc3\xb2bia el va succeir en el govern a S\xc3\xadria, mentrestant Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 va reprendre la guerra contra P\xc3\xa8rsia i va enviar amb aquest objectiu al general Aureli Heracli\xc3\xa0, el qual, per\xc3\xb2, sembla que fou derrotat per les forces de Zen\xc3\xb2bia que s\'havia aliat als enemics dels romans.\n_START_SECTION_\nLa reforma de l\'ex\xc3\xa8rcit\n_START_PARAGRAPH_\nGal\xc2\xb7li\xc3\xa8 va prendre la iniciativa de posar en marxa diverses reformes a l\'ex\xc3\xa8rcit per fer front als perills m\xc3\xa9s urgents. Va retirar als senadors el comandament de les legions, que va confiar als cavallers que, generalment eren homes experimentats. Es va adonar que la forma tradicional de combatre dels romans no s\'adaptava b\xc3\xa9 a la forma de lluitar dels gots i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia tamb\xc3\xa9 va canviar la forma de combatre, donant un lloc preeminent a la cavalleria. Aix\xc3\xad aconseguia un ex\xc3\xa8rcit m\xc3\xa9s movible i r\xc3\xa0pid de despla\xc3\xa7ar. Una epid\xc3\xa8mia estava causant molts morts a tota Europa i Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 es va veure obligat a reclutar mercenaris b\xc3\xa0rbars, que eren un cos a banda de la tropa habitual (vexillatio). Al cap de les vexillatio va situar un magister equitum _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va crear un cos amb tropes d\'elit per protegir l\'emperador, que amb els anys van rebre el sobrenom de "creadors d\'emperadors"._NEWLINE_Va fer despoblar els Agri Decumates perqu\xc3\xa8 fessin de frontera natural entre els rius Rin i Danubi, que romandrien terra de ning\xc3\xba fins al voltant de l\'any 300, quedant nom\xc3\xa9s les fortificacions frontereres (limes).\n_START_SECTION_\nAmant de la filosofia\n_START_PARAGRAPH_\nEra un bon poeta i ret\xc3\xb2ric, de fet s\'estimava tot all\xc3\xb2 que procedia de la cultura cl\xc3\xa0ssica grega. La seva divinitat preferida era Demeter i es va iniciar en els misteris d\'Eleusis. Era adepte a la filosofia neoplat\xc3\xb2nica. El fil\xc3\xb2sof Plot\xc3\xad va ser amic i conseller seu. Contr\xc3\xa0riament al seu pare, va tolerar els cristians; en una carta enviada al bisbe d\'Egipte va ordenar que els restitu\xc3\xafssin les esgl\xc3\xa9sies i els b\xc3\xa9ns confiscats.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nJuli C\xc3\xa8sar va establir un sistema monetari basat en l\'or i la plata. Progressivament la quantitat de plata de les monedes es va anar rebaixant del 100% fins al 4% durant el regnat de Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8. Un fet que va resultar xocant \xc3\xa9s que en les monedes el seu nom apareixia escrit en forma femenina, cosa que li va fer guanyar la reputaci\xc3\xb3 d\'efeminat entre els soldats.\n_START_SECTION_\nMort i successi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 267 Va anar a Gr\xc3\xa8cia a combatre contra els gots i els h\xc3\xa8ruls que devastaven M\xc3\xa8sia i despr\xc3\xa9s va tornar a It\xc3\xa0lia quan va saber que s\'havia revoltat Aureol al qui va derrotar a la regi\xc3\xb3 de Mil\xc3\xa0. Quan assetjava aquesta ciutat fou mort pels seus propis soldats el 22 de mar\xc3\xa7 del 268 quan tenia 50 anys i en portava quinze de govern, set d\'ells nominalment sol. Claudi II el G\xc3\xb2tic, que tenia la lleialtat de l\'ex\xc3\xa8rcit, va assolir el poder en disputa amb altres pretendents._NEWLINE_Els cronistes el van descriure com a un home cruel, amant de la poesia i no gaire competent per al govern. Gal\xc2\xb7li\xc3\xa8 va actuar m\xc3\xa9s o menys normalment mentre va estar a l\'ombra del seu pare per\xc3\xb2 tan bon punt com es va trobar sol al poder va deixar anar els seus instints m\xc3\xa9s obscurs. Era un bon poeta i ret\xc3\xb2ric per\xc3\xb2 mal governant tot i que va tenir alguns gestos de valentia i prud\xc3\xa8ncia, com la vict\xc3\xb2ria sobre els gots a Tr\xc3\xa0cia i la seva campanya contra P\xc3\xb2stum (de fet aquesta m\xc3\xa9s aviat va ser obra dels seus generals Claudi i Aureol). Era per\xc3\xb2 tra\xc3\xafdor i cruel com es va posar en relleu en la matan\xc3\xa7a dels soldats revoltats a Bizanci el 263, que s\'havien rendit amb la condici\xc3\xb3 d\'una amnistia, o l\'ordre de mutilar, matar i esquarterar a tots els partidaris joves o vells d\'Ingenu. _NEWLINE_Al tur\xc3\xb3 Esquil\xc3\xad, va deixar per a la posteritat un palau anomenat Palatium Licinium, un complex d\'estructures de lleure, envoltades de jardins.'