b"\n_START_ARTICLE_\nGota (l\xc3\xadquid)\n_START_PARAGRAPH_\nEn f\xc3\xadsica, una gota \xc3\xa9s una petita quantitat de l\xc3\xadquid en la qual la tensi\xc3\xb3 superficial \xc3\xa9s important. _NEWLINE_Una gota est\xc3\xa0 totalment envoltada o com a m\xc3\xadnim quasi completament envoltada per una superf\xc3\xadcie lliure. Una gota es pot formar quan el l\xc3\xadquid s'acumula a la part final m\xc3\xa9s baixa d'un tub o una altra superf\xc3\xadcie formant una gota penjant. Tamb\xc3\xa9 es poden formar les gotes per la condensaci\xc3\xb3 de vapor o per atomitzaci\xc3\xb3 d'una massa de l\xc3\xadquid m\xc3\xa9s grossa.\n_START_SECTION_\nTensi\xc3\xb3 superficial\n_START_PARAGRAPH_\nEls l\xc3\xadquids formen gotes, ja que els l\xc3\xadquids tenen tensi\xc3\xb3 superficial._NEWLINE_Una manera simple de formar una gota \xc3\xa9s deixar que el l\xc3\xadquid flueixi lentament des d'un tub vertical de di\xc3\xa0metre petit. La tensi\xc3\xb3 superf\xc3\xadcial del l\xc3\xadquid causa que aquest pengi del tub formant una gota que penja. Quan la gota ultrapassa una determinada mida ja no \xc3\xa9s estable i cau. Aquest l\xc3\xadquid quan cau tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s una gota que la tensi\xc3\xb3 superficial mant\xc3\xa9 unida.\n_START_SECTION_\nGota a l'aire\n_START_PARAGRAPH_\nPer una gota d'aigua de poca dimensi\xc3\xb3 (t\xc3\xadpicament 1 mm), la tensi\xc3\xb3 superficial \xc3\xa9s la for\xc3\xa7a dominant. Si la gota es diposita sobre una superf\xc3\xadcie molt hidr\xc3\xb2foba, la gota adopta una forma esf\xc3\xa8rica. Aquest estat d'equilibri correspon a un m\xc3\xadnim de superf\xc3\xadcie._NEWLINE_En efecte, la pressi\xc3\xb3 engendrada per la tensi\xc3\xb3 superficial \xc3\xa9s proporcional a la curvatura de la superf\xc3\xadcie de la gota (pressi\xc3\xb3 de Laplace). Amb l'\xc3\xa9quilibri, la pressi\xc3\xb3 \xc3\xa9s constant, ja que la curvatura tamb\xc3\xa9 ho \xc3\xa9s: una gota \xc3\xa9s esf\xc3\xa8rica. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s cert en els casos en qu\xc3\xa8 la pesantor \xc3\xa9s negligible, \xc3\xa9s a dir en les gotes m\xc3\xa9s petites que la llargada capil\xc2\xb7lar, que \xc3\xa9s al voltant de 3 mm per l\xe2\x80\x99aigua. Tamb\xc3\xa9 les gotes en moviment (de la pluja) tenen aquesta forma a aquesta escala.\n_START_SECTION_\nGota sobre un s\xc3\xb2lid\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha una gran diversitat en la forma de la gota. S\xc3\xb3n les forces f\xc3\xadsiques que es presenten (pes, tensi\xc3\xb3 superficial, in\xc3\xa8rcia per a una gota en moviment) les que en determinen la forma. _NEWLINE_Un gota est\xc3\xa0tica sobre un s\xc3\xb2lid es pot descriure de la mateixa menara que una gota a l'aire. Si \xc3\xa9s prou petita la forma la determina nom\xc3\xa9s la tensi\xc3\xb3 superficial. Per contra, l'angle de contacte amb el qual la gota descansa sobre el s\xc3\xb2lid dep\xc3\xa8n de les condicions de mullant. Al final, la gota tindr\xc3\xa0 una forma de casquet esf\xc3\xa8ric (vegeu la imatge)._NEWLINE_Si la gota d'aigua \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran, t\xc3\xadpicament d'una mida superior a la llargada capil\xc2\xb7lar queda aplanada per la gravetat esdevenint un bassalet.\n_START_SECTION_\nGota en moviment\n_START_PARAGRAPH_\nQuan una gota es troba sotmesa a moviment, la seva gorma \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complicada i dep\xc3\xa8n de la geometria. Una gota que cau d'una aixeta tindr\xc3\xa0 forma de ll\xc3\xa0grima abans de despendre's i agafar una d'esf\xc3\xa8rica. _NEWLINE_Une gota lliscant sobre un vidre prendr\xc3\xa0 formes ben diferents. Amb velocitat d\xc3\xa8bil es deforma a causa de l'efecte f\xc3\xadsic mullant (hist\xc3\xa8resi de contacte). Amb velocitats m\xc3\xa9s grans, la gota es pot deformar i prendre la forma d'una ll\xc3\xa0grima.\n_START_SECTION_\nMicrogota\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme microgota (droplet en angl\xc3\xa8s) es fa servir per les gotes amb un di\xc3\xa0metre menor de 500\xc2\xb5m En l'aplicaci\xc3\xb3 de plaguicides, la dosi (part\xc3\xadcules efectives) \xc3\xa9s en funci\xc3\xb3 del volum.\n_START_SECTION_\n\xc3\x92ptica\n_START_PARAGRAPH_\nDegut al diferent \xc3\xadndex refractiu de l'aigua i de l'atmosfera de la Terra, la refracci\xc3\xb3 i la reflexi\xc3\xb3 f\xc3\xadsiques passen en la superf\xc3\xadcie de les gots d'aigua de pluja portant a la formaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99arc de Sant Mart\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nSo\n_START_PARAGRAPH_\nLa font principal de so quan una gota colpeja una superf\xc3\xadcie l\xc3\xadquida \xc3\xa9s la resson\xc3\xa0ncia de les bombolles excitades atrapades sota l\xe2\x80\x99aigua.\n_START_SECTION_\nEmulsions\n_START_PARAGRAPH_\nEn les emulsions s\xc3\xb3n on les gotes troben un medi m\xc3\xa9s divers i adequat on expressar-se. Una emulsi\xc3\xb3 \xc3\xa9s una solutci\xc3\xb3 l\xc3\xadquida o gasosa que cont\xc3\xa9 microgotes en suspensi\xc3\xb3. Els exemples m\xc3\xa9s corrent s\xc3\xb3n la maonesa i les cremes. _NEWLINE_Les gotetes es fan servir com a microreactor qu\xc3\xadmic o bioqu\xc3\xadmic i hi ha m\xc3\xa8todes \xc3\xbatils per tallar-les, barrejar-ne le contingut i controlar una cristallitzaci\xc3\xb3, una reacci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica, etc."