b'\n_START_ARTICLE_\nSant Pere de Galligants\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s una edificaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica de mitjan segle XII. \xc3\x89s de planta basilical, amb tres naus, la central coberta amb volta de can\xc3\xb3 i les laterals amb volta de quart d\'esfera. La volta de la nau central, m\xc3\xa9s alta, recolza sobre arcs torals que descansen sobre semi-columnes adossades als pilars quadrangulars que separen les naus. Les naus laterals tenen coberta de quart de cercle. La cap\xc3\xa7alera, separada de la nau central per dos arcs triomfals, presenta una complicada forma asim\xc3\xa8trica. L\'absis major \xc3\xa9s ritmat interiorment per columnes adossades amb els capitells treballats. Al costat de l\'ep\xc3\xadstola hi ha dues absidioles, i al costat de l\'evangeli nom\xc3\xa9s una. Amb tot, a l\'extrem del bra\xc3\xa7 del creuer d\'aquest darrer costat hi ha un absis lateral m\xc3\xa9s. Aquesta disposici\xc3\xb3 an\xc3\xb2mala ha fet creure que, en aquest indret, potser s\'havia incorporat part de l\'esgl\xc3\xa9sia anterior, de cap\xc3\xa7alera triabsidal amb cimbori, sobre el qual es desenvolupa actualment el campanar octogonal de tres pisos.\n_START_SECTION_\nClaustre\n_START_PARAGRAPH_\nEl claustre, adossat a migdia de l\'esgl\xc3\xa9sia, fou bastit a la segona meitat del segle XII. La galeria nord va ser acabada el 1154 i les altres entorn del 1190. De planta rectangular, \xc3\xa9s format per quatre arcades a les galeries m\xc3\xa9s curtes (est i oest), i sis a les altres. Els arcs de mig punt recolzen sobre parells de columnes, i al centre de cada galeria hi ha un grup de cinc columnes. Les parets del pati s\xc3\xb3n decorades amb un fris d\'arcuacions cegues sobre m\xc3\xa8nsules. Les galeries s\xc3\xb3n cobertes amb volta de quart de cercle. L\'escultura dels capitells es relaciona amb la del claustre de la seu de Girona. D\'una gran varietat de motius ornamentals, hi ha escenes b\xc3\xadbliques, altres de l\'\xc3\xa8poca, aix\xc3\xad com decoraci\xc3\xb3 de tipus animal o vegetal, i de tipus cl\xc3\xa0ssic.\n_START_SECTION_\nCampanar de Sant Pere\n_START_PARAGRAPH_\nS\'aixeca sobre les dues absidioles del costat de l\'evangeli, just sobre la llanterna que hi ha en aquesta part del creuer. De tres pisos, el de sota \xc3\xa9s de planta quadrangular i els dos superiors de planta octogonal. El primer pis comunica amb l\'exterior amb una estreta finestra d\'espitllera i una altra finestra d\'arc de mig punt. S\'hi puja per una escala de cargol amb llit helico\xc3\xafdal continu. Aquest pis \xc3\xa9s coronat per una cornisa molt prima i al costat de ponent hi ha dos paraments a tres cares angulars corresponents a dues trompes interiors. Els dos pisos superiors s\xc3\xb3n oberts als quatre vents mitjan\xc3\xa7ant unes finestres geminades sostingudes per una columna amb capitell. El campanar, que havia estat fortificat, t\xc3\xa9 decoraci\xc3\xb3 d\'arcuacions llombardes, i finestres geminades als dos darrers pisos. Fou greument mutilat durant les Guerres Napole\xc3\xb2niques per la banda nord, per\xc3\xb2 conserv\xc3\xa0 \xc3\xadntegre el costat oposat, cosa que facilit\xc3\xa0 la seva restauraci\xc3\xb3 en els anys 1960. abans de la restauraci\xc3\xb3, les finestres del campanar estaven tapiades i la part superior era coronada per merlets que li donaven un evident aire defensiu. De fet, la part inferior era unida a la muralla, de la qual formava part junt amb els absis fortificats.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana d\'acc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nLa fa\xc3\xa7ana, en forma de T invertida, \xc3\xa9s de composici\xc3\xb3 s\xc3\xb2bria. La porta principal est\xc3\xa0 formada per cinc arquivoltes en degradaci\xc3\xb3 d\'aresta molt viva. S\xc3\xb3n sostinguts alt\xc3\xa8rnament dos d\'ells per columnes estriades o el\xc2\xb7lipso\xc3\xafdals i tres pel mateix mur que actua com a pilar. Els dos arcs interiors s\xc3\xb3n llisos. Els altres tres estan finament decorats amb motius ornamentals de rosetes, geom\xc3\xa8trics i llaceries. Les bases recorden perfils califals i els capitells s\xc3\xb3n decorats amb animals m\xc3\xadtics i estilitzacions vegetals. A cada costat de la porta hi ha una finestra amb arc de mig punt i a sobre una rosassa emmarcada per tres cercles esculturats, obra del mestre Pere._NEWLINE_Aquesta pany de paret inclou un roset\xc3\xb3 de grans dimensions, gaireb\xc3\xa9 tres metres i mig de di\xc3\xa0metre, constitu\xc3\xaft arquitect\xc3\xb2nicament a base d\'un \xc3\xb2cul central molt adornat el qual es desplega per mitj\xc3\xa0 d\'un joc de columnes en un gran cercle central de vuit arcs de forma semicircular per\xc3\xb2 sense acabar el semicercle. La rosassa est\xc3\xa0 emmarcada per tres cercles de grans proporcions, esculpits i motllurats. El petit roset\xc3\xb3 central o \xc3\xb2cul est\xc3\xa0 finament decorat amb motius florals. Els vuit arcs s\xc3\xb3n de dues peces i se sostenen en les vuit columnes vuitavades de doble capitell. Una d\'elles nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 un capitell, el qual, a difer\xc3\xa8ncia dels altres, \xc3\xa9s g\xc3\xb2tic._NEWLINE_Al frontis dels arcs superiors de la rosassa hi ha la seg\xc3\xbcent inscripci\xc3\xb3: \xc2\xabOMNES COGNOSCAM I PETRUM FECISSE FENESTRAM\xc2\xa0\xc2\xbb("tothom conegui que Pere ha fet la finestra"). El fet que un dels capitells sigui g\xc3\xb2tic demostra una primera restauraci\xc3\xb3 al segle XV.\n_START_SECTION_\nCapitells\n_START_PARAGRAPH_\nEncara avui no ha estat resolta la problem\xc3\xa0tica estil\xc3\xadstica i iconogr\xc3\xa0fica que envolta els capitells. En el presbiteri s\'observen diferents exemplars amb decoraci\xc3\xb3 vegetal. Tot i aix\xc3\xad, la major part dels capitells presenten decoraci\xc3\xb3 o escenes figuratives. En un d\'ells hi ha una interpretaci\xc3\xb3 d\'un episodi b\xc3\xadblic, amb Jesucrist centrant la composici\xc3\xb3 i 9 figures humanes als seus costats. En un altre apareix un personatge central amb actitud de beneir envoltat de 7 figures humanes. Per \xc3\xbaltim, hi ha una tercera representaci\xc3\xb3 del que sembla un sacrifici._NEWLINE_Aquests exemplars ofereixen una iconografia poc estudiada i esclarida. Pel que fa al creuer hi ha dos capitells amb lleons oposats als angles. A m\xc3\xa9s, a l\'\xc3\xa0bac d\'un d\'ells ha estat treballada la figura de Crist beneint flanquejat per tres personatges a cada costat (ap\xc3\xb2stols?). Una altra escena presenta una sirena al centre de la cara. Un tema martirial configura l\'exemplar m\xc3\xa9s problem\xc3\xa0tic. En ell s\'observa la figura d\'un rei coronat donant ordres al costat esquerre; a la cara central un soldat amb espasa i un cos ex\xc3\xa0nime amb el cap tallat (escena de decapitaci\xc3\xb3) i per \xc3\xbaltim, a la cara dreta, un \xc3\xa0ngel que s\'enduu l\'\xc3\xa0nima del m\xc3\xa0rtir. S\'ha interpretat com el martiri de Sant Pau ap\xc3\xb2stol, encara que no \xc3\xa9s fonamentat._NEWLINE_Els capitells van ser fets per diferents mans amb diferents destreses, algunes practiquen unes formes que ja l\'apropen a l\'art tardo-antic._NEWLINE_Al presbiteri hi ha dos capitells llisos, desapareguts segurament durant el segle XIV, moment en qu\xc3\xa8 es trencaren les columnes per col\xc2\xb7locar un retaule g\xc3\xb2tic.\n_START_SECTION_\nPila baptismal\n_START_PARAGRAPH_\nLa pila baptismal es situa a la nau lateral (costat de l\'evangeli). De pedra, dotzavada. En una de les cares esculpides hi ha un escut llis amb dues grosses claus creuades per darrere de l\'escut, i damunt una tiara pontif\xc3\xadcia, en una primera al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 al primer Papa de l\'Esgl\xc3\xa9sia, Sant Pere. L\'altra cara esculpida cont\xc3\xa9 un ganivet i a sota un pa per encetar. Es desconeix la significaci\xc3\xb3 d\'aquest escut. La pila porta inscrita la data en la qual fou obrada, l\'any 1550, amb un n\xc3\xbamero a cada una de les cares. Les altres cares s\xc3\xb3n absolutament llises. El peu, el coll i l\'arrencament de la pila s\xc3\xb3n esculpits amb motius vegetals i geom\xc3\xa8trics.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 del monestir es va iniciar quan Ramon Borrell va vendre a l\'abat al 992 el domini sobre el barri de Sant Pere. A l\'any seg\xc3\xbcent, el cenobi va rebre una important donaci\xc3\xb3 del testament del mateix comte. L\'any 1117, Ramon Berenguer III va unir Sant Pere amb el monestir franc\xc3\xa8s de Santa Maria de la Grassa encara que va seguir conservant abat propi. Encara que la uni\xc3\xb3 va continuar, un segle m\xc3\xa9s tard era merament nominal. El 1131 s\'emprengu\xc3\xa9 la construcci\xc3\xb3 de la nova esgl\xc3\xa9sia. Inicialment, l\'abadia era situada extramurs de la ciutat, vora el riu Galligants, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard rest\xc3\xa0 integrada dins el recinte murallat del segle XIV, del qual formaven part els seus absis i campanar._NEWLINE_El control dels abats sobre el barri va finalitzar en el 1339 quan Pere III va recuperar els drets reals. _NEWLINE_A partir del segle XV l\'activitat del monestir va comen\xc3\xa7ar a decaure. L\'any 1592, recuperada la seva independ\xc3\xa8ncia respecte del monestir de la Grassa, va quedar unit als monestirs de Sant Miquel de Cru\xc3\xaflles i el de Sant Miquel de Fluvi\xc3\xa0 que tamb\xc3\xa9 es trobaven en decad\xc3\xa8ncia. La uni\xc3\xb3 no va servir per a incrementar l\'activitat mon\xc3\xa0stica en cap dels tres cenobis. Sant Pere contava el 1835, data en la qual es va produir la seva exclaustraci\xc3\xb3, amb un abat i quatre monjos. Fou desamortitzada el 1835, i el 1870 s\'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el Museu Arqueol\xc3\xb2gic, que ocupa encara unes depend\xc3\xa8ncies superiors del claustre._NEWLINE_No s\'ha conservat la pila rom\xc3\xa0nica, especulant-se que fou destru\xc3\xafda durant la invasi\xc3\xb3 napole\xc3\xb2nica.'