b'\n_START_ARTICLE_\nPhilosophie zoologique\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1779, gr\xc3\xa0cies a la influ\xc3\xa8ncia de Buffon (1707\xe2\x80\x931788), Lamarck esdev\xc3\xa9 professor adjunt \xc3\xa0 la classe de bot\xc3\xa0nica de l\'Acad\xc3\xa8mia Francesa de les Ci\xc3\xa8ncies._NEWLINE_La Revoluci\xc3\xb3 Francesa esclata el 1789 i l\'any seg\xc3\xbcent, el 1790, Lamarck esdev\xc3\xa9 pensionari de l\'Acad\xc3\xa8mia de les Ci\xc3\xa8ncies. El mateix any els revolucionaris ja comencen de mica en mica a reorganitzar les antigues institucions reials. Despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s de tres d\'anys de conflicte amb les acad\xc3\xa8mies, el 8 d\'agost de 1793 la Revoluci\xc3\xb3 suprimeix l\'Acad\xc3\xa8mia de les Ci\xc3\xa8ncies i Lamarck perd la seva pensi\xc3\xb3. Tot i aix\xc3\xad, el 10 de maig del 1793 la Revoluci\xc3\xb3 ja havia transformat el Jard\xc3\xad Reial de les Plantes Medicinals en el nou Museu Nacional d\'Hist\xc3\xb2ria Natural de Fran\xc3\xa7a i Lamarck hi obt\xc3\xa9 una pla\xc3\xa7a de professor. Tot i essent principalment un bot\xc3\xa0nic, la pla\xc3\xa7a que el nou Museu li atribueix \xc3\xa9s la C\xc3\xa0tedra dels Insectes, Cucs i Animals microsc\xc3\xb2pics (Chaire des Insectes, Vers et Animaux microscopiques). \xc3\x89s en el context d\'aquesta pla\xc3\xa7a de professor, exercida pel naturalista del 1793 al 1821, que Lamarck escriu i publica el 1809 la que segurament \xc3\xa9s la seva obra m\xc3\xa9s important: la Filosofia zool\xc3\xb2gica (Philosophie zoologique)._NEWLINE_En la prima part de la Filosofia zool\xc3\xb2gica (l\'obra est\xc3\xa0 dividida en tres parts), el punt de vista de Lamarck era que l\'ambient (les condicions de vida) originaven canvis permanents, heretats evolutivament en els animals. Va descriure la seva teoria en el seu Recherches sur l\'organisation des corps vivants (1802), i tamb\xc3\xa9 en Philosophie zoologique, a m\xc3\xa9s de fer-ho en Histoire naturelle des animaux sans vert\xc3\xa8bres, (1815\xe2\x80\x931822).\n_START_SECTION_\nEl llibre\n_START_PARAGRAPH_\nA Philosophie zoologique Lamarck va establir unes regles biol\xc3\xb2giques. La seva primera llei establia que es necessitaven diverses generacions per a perdre o adquirir una caracter\xc3\xadstica. La segona llei mantenia que els canvis s\'heretaven.\n_START_SECTION_\nRecepci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria evolutiva de Lamarck va fer en principi poc efecte entre els zo\xc3\xb2legs i en el p\xc3\xbablic general._NEWLINE_El 1830\xe2\x80\x931833, Charles Lyell en la seva obra Principles of Geology va resumir la teoria de Lamarck en sis p\xc3\xa0gines fent refer\xc3\xa8ncia a la Philosophie Zoologique i la va criticar dient que no aportava proves suficients._NEWLINE_El 1887 Thomas Henry Huxley, conegut com el "Darwin\'s Bulldog" per la seva fervent adopci\xc3\xb3 de les teories de l\'evoluci\xc3\xb3 Darwiniana, va escriure que les teories de Lamarck havien sorgit feia uns cinquanta anys quan el coneixement sobre la zoologia era molt esc\xc3\xa0s._NEWLINE_El Lamarckisme es va popularitzar entre els angl\xc3\xb2fons per l\'obra especulativa Vestiges of the Natural History of Creation, publicada de forma an\xc3\xb2nima per Robert Chambers el   1844.'