b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de Panam\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de Panam\xc3\xa0 s\'ocupa de la llarga hist\xc3\xb2ria de la regi\xc3\xb3 de l\'Istme de Panam\xc3\xa0 que es va desenvolupar al sud de la regi\xc3\xb3 centreamericana, des de les cultures precolombines, durant l\'era colonial espanyola, en la seva independ\xc3\xa8ncia i en l\'actual estat de Panam\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca precolonial\n_START_PARAGRAPH_\nFins al moment de l\'arribada dels conqueridors espanyols, es calcula la poblaci\xc3\xb3 d\'ind\xc3\xadgenes de l\'istme seria d\'entre sis-cents mil fins a un mili\xc3\xb3 i mig d\'habitants. Van trobar diversos grans "regnes" ("cacicazgos") amb la seva pr\xc3\xb2pia organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i militar, on una elit sacerdotal s\'estructurava un govern teocr\xc3\xa0tic i representava la noblesa. La resta de la poblaci\xc3\xb3 es dividia en nobles, militars, sacerdots, poble i esclaus._NEWLINE_A l\'\xc3\xa0rea avui coneguda com a prov\xc3\xadncies centrals es distingien els reis Esquina, Urraca, Paris, Escoria, Nat\xc3\xa1 i Chiru, a m\xc3\xa9s d\'altres pobles ja extints com els Ch\xc3\xa1nguenas, Doraces i Zur\xc3\xades. Els seus descendents estan representats pels actuals Ng\xc3\xa4be-Bugl\xc3\xa9-Guaym\xc3\xad, que ocupen les terres altes de Veraguas, Chiriqu\xc3\xad i Bocas del Toro._NEWLINE_La cultura Kuna va aconseguir establir-se durant el segle XVI a la regi\xc3\xb3 de Bayano i Dari\xc3\xa9n en ser delmada la poblaci\xc3\xb3 original de l\'\xc3\xa0rea. A partir del segle XVIII l\'\xc3\xa0rea va ser ocupada per la cultura Chocoe, aparentment origin\xc3\xa0ria de l\'actual departament del Choc\xc3\xb3 a la Rep\xc3\xbablica de Col\xc3\xb2mbia. Abans del segle XVIII, la regi\xc3\xb3 del Dari\xc3\xa9n estava habitada pels kunes i no chocoes. Probablement des del per\xc3\xadode precolomb\xc3\xad, els ind\xc3\xadgenes ember\xc3\xa0 habitaren la part sud-est del Dari\xc3\xa9n._NEWLINE_Entre 1719 i 1726, els gunes van lluitar contra els colons espanyols, i amagaven els pirates en els rius de l\'\xc3\xa0rea durant els seus atacs als espanyols. Per aquesta ra\xc3\xb3, en 1783 la Corona Espanyola va expedir una Reial Ordre per a la "reducci\xc3\xb3" o "extinci\xc3\xb3" dels gunes. Mitjan\xc3\xa7ant "mercenaris" chocoes (armats amb sarbatanes i dards verinosos), negres i espanyols, se\'ls va reduir a les cap\xc3\xa7aleres dels rius Tuira i Chucunaque._NEWLINE_\xc3\x89s probable que els supervivents de les poblacions ind\xc3\xadgenes de l\'istme fossin absorbits per altres grups ind\xc3\xadgenes procedents del sector Carib, del litoral pac\xc3\xadfic colombi\xc3\xa0 i de la Zona de Talamanca de Costa Rica. Tamb\xc3\xa9 van contribuir a la seva desaparici\xc3\xb3 la tasca de missioners i colonitzadors espanyols, aix\xc3\xad com la importaci\xc3\xb3 d\'indis esclaus de Centre i Sud-am\xc3\xa8rica, ja que van introduir en els segles XVI i XVII grans grups humans molt diferents tant ling\xc3\xbc\xc3\xadsticament com cultural. Tot aix\xc3\xb2 va generar una gran barreja de cultures.\n_START_SECTION_\nDescobriment\n_START_PARAGRAPH_\nL\'istme de Panam\xc3\xa0 va ser visitat per primera vegada pels conqueridors espanyols durant l\'expedici\xc3\xb3 de l\'escriv\xc3\xa0 de Triana, Rodrigo de Bastidas, el 1501. Bastidas va navegar la costa del Carib de l\'actual prov\xc3\xadncia de Col\xc3\xb3n i les illes de l\'arxip\xc3\xa8lag de la Comarca de San Blas. A causa de la mala condici\xc3\xb3 dels seus vaixells, Bastidas va suspendre la seva expedici\xc3\xb3 i va tornar a Espanya._NEWLINE_El 10 d\'octubre de 1502, en el seu quart viatge, Crist\xc3\xb2for Colom va arribar a la costa atl\xc3\xa0ntica de l\'istme, en les actuals prov\xc3\xadncies de Bocas Del Toro i Veraguas. El 2 de novembre, va arribar a una badia a l\'actual prov\xc3\xadncia de Col\xc3\xb3n, a la qual va batejar com el nom de Portobelo o Port Bell.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca colonial espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nEl 15 d\'agost de 1519, Pedro Arias D\xc3\xa1vila funda la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Assumpci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 a la vora de l\'oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic, que a part de respondre a les instruccions donades pel Rei Ferran d\'erigir poblats, es va transformar en el centre de l\'activitat del descobriment i obtenci\xc3\xb3 de riqueses, amb la partida d\'expedicions cap a l\'istme de Centream\xc3\xa8rica i el Per\xc3\xba._NEWLINE_Simult\xc3\xa0niament a la fundaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0, Pedrarias envia al seu lloctinent Diego de Alb\xc3\xadtez a repoblar Nombre de Dios en l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic, lloc que havia estat descobert per Crist\xc3\xb2for Colom i ocupat amb algunes barraques de palla per Nicuesa el 1510. Entre ambd\xc3\xb3s ports, es va establir el Cam\xc3\xad Reial, una ruta en terra ferma que travessava l\'Istme de Panam\xc3\xa0 per al transport de mercaderies i metalls preciosos entre ambd\xc3\xb3s oceans._NEWLINE_Gaspar de Espinosa en companyia del pilot Juan de Casta\xc3\xb1eda parteixen el juliol de 1519 amb una expedici\xc3\xb3 que visitaria les terres dels cacics Paris, Esc\xc3\xb2ria i Chagres, i fan un reconeixement de la costa septentrional del Mar del Sud, a bord dels vaixells de Balboa, el San Crist\xc3\xb3bal i el Santa Maria de Buena Esperanza. A Punta Burica desembarca disposat a emprendre el seu viatge de retorn a Panam\xc3\xa0 per terra, mentre Juan de Casta\xc3\xb1eda continuava la navegaci\xc3\xb3 cap al nord fins a arribar al golf de Nicoya a Costa Rica. En el seu cam\xc3\xad de retorn Espinosa va anar capturant ind\xc3\xadgenes amb la finalitat de dur-los a Panam\xc3\xa0 per ser repartits en comandories. El 1520, Gaspar de Espinosa estableix el seient de Nat\xc3\xa1, en territoris f\xc3\xa8rtils convertint r\xc3\xa0pidament en un centre agr\xc3\xadcola i de frontera amb Veragua. Pedrarias declara la fundaci\xc3\xb3 de Nat\xc3\xa1 el 20 de maig de 1522, la qual va ser atacada pels ind\xc3\xadgenes dirigits pel poder\xc3\xb3s cacic Urrac\xc3\xa0, el qual va agrupar entorn seu als pobles de les regions de Chiriqu\xc3\xad i Veraguas, am la qual cosa va crear una oposici\xc3\xb3 a l\'avan\xc3\xa7 espanyol a l\'\xc3\xa0rea per gaireb\xc3\xa9 una d\xc3\xa8cada. El 1531 mor el gran cap indi Urrac\xc3\xa0._NEWLINE_Pedrarias, interessat a trobar un estret mar\xc3\xad que comuniqu\xc3\xa9s ambd\xc3\xb3s mars, es va dedicar a organitzar un seguit d\'expedicions com la de Gil Gonz\xc3\xa1lez D\xc3\xa1vila i Andr\xc3\xa9s Ni\xc3\xb1o que van navegar i van desembarcar en l\'actual Costa Rica i despr\xc3\xa9s a Nicaragua. Gr\xc3\xa0cies als ind\xc3\xadgenes Gonz\xc3\xa1lez D\xc3\xa1vila va con\xc3\xa8ixer l\'exist\xc3\xa8ncia de dos grans llacs, Nicaragua i Managua, i va pensar err\xc3\xb2niament que es tractava d\'un estret entre els mars._NEWLINE_Una altra expedici\xc3\xb3 organitzada per Pedrarias va ser la del capit\xc3\xa0 Francisco Hern\xc3\xa1ndez de C\xc3\xb3rdoba (fundador de Nicaragua), acompanyat per Gabriel de Rojas, Francisco Campa\xc3\xb1\xc3\xb3n i Hernando de Soto, que va partir a finals de 1523, amb la missi\xc3\xb3 de fundar poblacions al llarg de tota la terra visitada per Gil Gonz\xc3\xa1lez i Andr\xc3\xa9s Ni\xc3\xb1o. Hern\xc3\xa1ndez de C\xc3\xb3rdoba va visitar part de Costa Rica i el 1524 va fundar l\'assentament de Bruselas, prop de l\'actual Puntarenas. A la vora del llac Cocibolca va fundar la ciutat de Granada i al nord del llac Managua va erigir l\'assentament de Le\xc3\xb3n._NEWLINE_El 1523, Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s havia concl\xc3\xb2s la conquesta de l\'Imperi asteca i amb el prop\xc3\xb2sit de trobar un pas o estret entre els dos mars, va enviar Pedro de Alvarado amb destinaci\xc3\xb3 a Guatemala i Crist\xc3\xb3bal de Olid amb direcci\xc3\xb3 a l\'actual Hondures, la qual cosa cr\xc3\xa8a una situaci\xc3\xb3 de picabaralles amb Pedrarias._NEWLINE_Cap al 1526 tant les exploracions enviades per Pedrarias des de Panam\xc3\xa0 com les de Cort\xc3\xa9s des de M\xc3\xa8xic havien demostrat que el tan anhelat estret de mar no existia a Centream\xc3\xa8rica. Llavors ja s\'havien complert sis anys des que Fern\xc3\xa3o de Magalh\xc3\xa3es el 28 de novembre de 1520 descobr\xc3\xads a l\'extrem meridional del continent l\'estret dels Patagones que avui porta el seu nom._NEWLINE_El 20 de maig de 1524, Pedrarias autoritza l\'expedici\xc3\xb3 de Francisco Pizarro, Diego de Almagro i el sacerdot Hernando de Luque, la qual parteix el 14 de novembre des de Panam\xc3\xa0 cap a la conquesta del Per\xc3\xba._NEWLINE_Com a resultat de les exploracions a Centream\xc3\xa8rica i el Per\xc3\xba, es produeix un despoblament dels principals assentaments en l\'istme. Aquesta situaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s esmentada per Pedro Cieza de Le\xc3\xb3n el 1535, en una descripci\xc3\xb3 de la ciutat de Panam\xc3\xa0 on indica que havent mort els antics conqueridors, els nous pobladors no pensaven a habitar Panam\xc3\xa0 m\xc3\xa9s temps del necessari per fer-se rics, sense mires a colonitzar i establir-se en l\'istme. Panam\xc3\xa0 va deixar de ser l\'habitual centre d\'exploracions, descobriments i conquesta per convertir-se en el lloc de pas de metalls preciosos i productes americans amb destinaci\xc3\xb3 a Europa, i alhora deix\xc3\xa0 de ser el centre de comer\xc3\xa7 de manufactures europees amb les quals l\'Imperi espanyol prove\xc3\xafa als mercats de les \xc3\x8dndies Occidentals. La funci\xc3\xb3 de ruta de tr\xc3\xa0nsit va ser el paper que va assumir el territori panameny durant poc m\xc3\xa9s de dos segles en l\'\xc3\xa8poca colonial espanyola._NEWLINE_Les fires realitzades a la costa atl\xc3\xa0ntica de l\'istme de Panam\xc3\xa0, primer a Nombre de Dios el 1544 i a partir de 1597 a Portobelo, tenien com a objectiu primordial proveir d\'articles europeus els mercats americans i enviar amb destinaci\xc3\xb3 a Espanya els metalls preciosos procedents del Per\xc3\xba. La import\xc3\xa0ncia d\'aquest esdeveniment d\'intercanvi comercial es posa de manifest en les dades subministrades que indiquen que entre 1531 i 1660, de tot l\'or que va ingressar a Espanya procedent del Nou M\xc3\xb3n, el 60% va creuar per l\'Istme de Panam\xc3\xa0. L\'\xc3\xbaltima fira es va realitzar a Portobelo el 1737._NEWLINE_El cam\xc3\xad ral era gaireb\xc3\xa9 intransitable en \xc3\xa8poca d\'estaci\xc3\xb3 plujosa pel que es va pensar en una nova ruta. El 1536 es va autoritzar a la Municipalitat de Panam\xc3\xa0 a construir un magatzem a Venta Cruz o Cruz a la vora del riu Chagres, a set milles de la ciutat de Panam\xc3\xa0. Davant les deplorables condicions en qu\xc3\xa8 es trobava el cam\xc3\xad ral, el 1569 el Virrei del Per\xc3\xba, Francisco de Toledo, va ordenar construir un altre cam\xc3\xad que pass\xc3\xa9s per Cruz, que va ser anomenat Camino de Cruz. El lloc de l\'antic poble de Crurz es troba sota les aig\xc3\xbces del Llac Gat\xc3\xban al Canal de Panam\xc3\xa0._NEWLINE_El riu Chagres represent\xc3\xa0 per les autoritats espanyoles una possibilitat de servir com a part d\'una ruta trans\xc3\xadstmica navegable. Amb aquest prop\xc3\xb2sit, el 1527 el governador Pedro de los R\xc3\xados va instruir Hernando de la Serna, Miguel de la Costa i Pedro Corso perqu\xc3\xa8 fessin exploracions al riu Chagres, els quals van determinar que era favorable per ser utilitzat en una via per comunicar ambd\xc3\xb3s mars._NEWLINE_El 1529, \xc3\x81lvaro de Saavedra Cer\xc3\xb3n va ser el primer a proposar la construcci\xc3\xb3 d\'un canal interoce\xc3\xa0nic per l\'Istme de Panam\xc3\xa0, per\xc3\xb2 el 1533 Gaspar de Espinosa escriu al Rei Carles I d\'Espanya i li assenyala que el riu Chagres podria fer-se navegable a un cost molt baix i seria la ruta m\xc3\xa9s \xc3\xbatil del m\xc3\xb3n, perqu\xc3\xa8 afirmava que s\'hi podia excavar un canal per a la navegaci\xc3\xb3. Per ordres de la Corona espanyola es van fer altres exploracions al riu Chagres durant les Governacions d\'Antonio de la Gamma i Francisco de Barrionuevo sense resultats encoratjadors.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca d\'uni\xc3\xb3 a Col\xc3\xb2mbia\n_START_PARAGRAPH_\nCap al 1810 els territoris corresponents a la Reial Audi\xc3\xa8ncia de Panam\xc3\xa0 estaven conformats per Castella de l\'Or i el Ducat de Veragua (de la fam\xc3\xadlia Colom). En declarar la seva uni\xc3\xb3 volunt\xc3\xa0ria a la Gran Col\xc3\xb2mbia de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar (Cundinamarca, Vene\xc3\xa7uela i Quito), va ser dividida en dues prov\xc3\xadncies: la de Panam\xc3\xa0 (que comprenia la ciutat de Panam\xc3\xa0, el Dari\xc3\xa9n, les costes del golf d\'Urab\xc3\xa1 al Carib i el Choc\xc3\xb3) i la de Veraguas (que s\'estenia des dels territoris centrals de l\'Istme, la ciutat de Nat\xc3\xa1 de los Caballeros, part de l\'actual Costa Rica com Burica al Pac\xc3\xadfic, la costa del golf dels Mosquits fins a la frontera de l\'actual Nicaragua i les diverses illes en el Carib, com l\'arxip\xc3\xa8lag de San Andr\xc3\xa9s y Providencia, enfront de les costes de Nicaragua). Aquesta situaci\xc3\xb3 no va ser acceptada de bon grat pels habitants de l\'istme, la qual cosa generaria en el futur situacions de distanciament amb el govern colombi\xc3\xa0 i moviments separatistes._NEWLINE_El Congr\xc3\xa9s amfict\xc3\xb2nic de juny de 1826, sota l\'ideal de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, reuneix a Ciutat de Panam\xc3\xa0 a representants dels nous pa\xc3\xafsos del continent americ\xc3\xa0 com Centream\xc3\xa8rica, la Gran Col\xc3\xb2mbia, M\xc3\xa8xic i Per\xc3\xba, com una confederaci\xc3\xb3 en defensa del continent contra possibles accions de la Lliga de la Santa Alian\xc3\xa7a conformada per les pot\xc3\xa8ncies europees i les seves reclamacions de territoris perduts a Am\xc3\xa8rica._NEWLINE_El 1830 es produeix la Primera Separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de Col\xc3\xb2mbia. La Gran Col\xc3\xb2mbia travessava per un caos pol\xc3\xadtic pel fet que Vene\xc3\xa7uela i Equador van prendre la decisi\xc3\xb3 de separar de la confederaci\xc3\xb3. Sucre havia estat assassinat i Bol\xc3\xadvar va desistir del govern. El general Jos\xc3\xa9 Domingo Espinar, Comandant Militar de l\'Istme, declara la separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 el 26 de setembre de 1830, en no estar d\'acord amb la inestabilitat del govern de Joaqu\xc3\xadn Mosquera, successor de Bol\xc3\xadvar. Espinar li ofereix a Bol\xc3\xadvar el govern de l\'Istme, perqu\xc3\xa8 lluit\xc3\xa9s per l\'adhesi\xc3\xb3 dels altres pa\xc3\xafsos de la confederaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 Bol\xc3\xadvar es trobava malalt i declina l\'oferiment, i li demana a Espinar que reintegr\xc3\xa9s l\'Istme de nou a la Gran Col\xc3\xb2mbia. Panam\xc3\xa0 va ser reintegrada a la confederaci\xc3\xb3 l\'11 de desembre de 1830, la qual insinuava la possibilitat d\'una naci\xc3\xb3 independent de la Gran Col\xc3\xb2mbia._NEWLINE_El general F\xc3\xa1brega no recolzava la decisi\xc3\xb3 de reintegrament de l\'istme per part d\'Espinar i se\'n va cap a Veraguas, per\xc3\xb2 deixa a c\xc3\xa0rrec del control militar de la Ciutat de Panam\xc3\xa0 el coronel Juan Eligio Alzuru. Els enemics d\'Espinar convencen Alzuru de detenir-lo i enviar al desterrament. Amb la idea de proclamar-se dictador, Alzuru busca suport en el poble panameny i el seu sentit nacionalista, la qual cosa d\xc3\xb3na com a resultat la Segona Separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de Col\xc3\xb2mbia el 9 de juliol de 1831. Alzuru es va convertir en un dictador i perd\xc3\xa9 el suport de la poblaci\xc3\xb3 panamenya. Amb \'arribada a l\'istme del Coronel Tom\xc3\xa1s Herrera, en cooperaci\xc3\xb3 amb F\xc3\xa0brega i altres panamenys il\xc2\xb7lustres, Alzuru \xc3\xa9s capturat i afusellat. Mesos despr\xc3\xa9s, la naci\xc3\xb3 de l\'istme es torna a unir a Col\xc3\xb2mbia, amb el desenc\xc3\xads d\'estar unit a un pa\xc3\xads en decad\xc3\xa8ncia, amb l\'extinci\xc3\xb3 de la Gran Col\xc3\xb2mbia, ja que Vene\xc3\xa7uela i Equador eren pa\xc3\xafsos independents, i la manca del lideratge de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, deixava veure entre els panamenys que formar part de la Rep\xc3\xbablica de la Nova Granada era innecessari, i feren n\xc3\xa9ixer aix\xc3\xad societats i partits amb ideals separatistes a Panam\xc3\xa0._NEWLINE_La guerra granadina de 1839, sota el comandament de general Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Obando, va llan\xc3\xa7ar a la regi\xc3\xb3 a un conflicte armat, al qual els habitants de l\'istme se sentien aliens i preferien evitar. Desistint d\'entrar a la guerra, es va crear una junta popular reunida a la Ciutat de Panam\xc3\xa0 el 18 de novembre de 1840, per declarar la separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de Col\xc3\xb2mbia per tercera vegada, sota el nom d\'Estat de l\'Istme. Encap\xc3\xa7alat pel Coronel Tom\xc3\xa1s Herrera, es redacta la primera constituci\xc3\xb3 panamenya, s\'organitza l\'economia i les institucions pol\xc3\xadtiques de la naci\xc3\xb3. Costa Rica i Estats. Units. recon\xc3\xa8ixen al nou pa\xc3\xads. Despr\xc3\xa9s de mesos de negociaci\xc3\xb3 el govern de Bogot\xc3\xa0 aconsegueix conv\xc3\xa8ncer el Coronel Herrera de reintegrar l\'istme sota l\'acord de no emprendre c\xc3\xa0stig contra els secessionistes istme\xc3\xb1os. Fent cas om\xc3\xads a l\'acordat, una vegada reintegrat l\'istme, el Coronel Herrera \xc3\xa9s bandejat i donat de baixa de l\'escalaf\xc3\xb3 militar._NEWLINE_En reintegrar l\'istme de Panam\xc3\xa0 a la Nova Granada el 1841, les autoritats neogranadines entreveieren que Anglaterra tenia intencions de prendre possessi\xc3\xb3 d\'alguna regi\xc3\xb3 panamenya per on es poguessin unir les dues costes per algun mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, retallant el territori neogranad\xc3\xad. Proves d\'aquesta apreciaci\xc3\xb3 eren els enclavaments anglesos a Am\xc3\xa8rica Central (Belize i costa dels Miskitos); llavors va buscar la protecci\xc3\xb3 dels EUA perqu\xc3\xa8 salvaguard\xc3\xa9s la sobirania neogranadina a Panam\xc3\xa0, oferint, a canvi, importants privilegis en aquesta part de l\'istme. Amb aquest prop\xc3\xb2sit, el ministre de Relacions Exteriors de la Nova Granada, Manuel Mar\xc3\xada Mallarino i l\'encarregat dels negocis nord-americans Benjamin Bidlack signen, el 12 de desembre de 1846, el tractat Mallarino-Bidlack, on EUA garanteix la sobirania neogranadina a Panam\xc3\xa0, i la Nova Granada concedeix als EUA el privilegi d\'usar l\'istme per a la construcci\xc3\xb3 de vies de comunicaci\xc3\xb3 entre les dues costes. Aix\xc3\xad mateix, els Estats Units es comprometen a garantir la neutralitat de l\'istme i el lliure tr\xc3\xa0nsit entre els oceans Pac\xc3\xadfic i Atl\xc3\xa0ntic, la qual cosa produeix l\'entrada de l\'ex\xc3\xa8rcit nord-americ\xc3\xa0 en territori panameny i obrir\xc3\xa0 la porta a l\'intervencionisme nord-americ\xc3\xa0 a Panam\xc3\xa0. Una de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'aquest tractat \xc3\xa9s el des\xc3\xa0nim dels panamenys en el desig de separar-se de la Nova Granada, durant la segona meitat del segle XIX, en veure tropes nord-americana acantonades en el seu territori disposades a "garantir l\'ordre"._NEWLINE_El 1850 el general Jos\xc3\xa9 Domingo Espinar i el Dr. E. A. Teller editor del diari "Panama Echo", duen a terme una revoluci\xc3\xb3 la matinada del 29 de setembre, que acaba amb la Quarta Separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de Col\xc3\xb2mbia. Obald\xc3\xada, governador de l\'Istme, no estava d\'acord amb aquesta separaci\xc3\xb3, ja que veia l\'istme encara no preparat per assumir el control del seu dest\xc3\xad, i el conven\xc3\xa7 de desistir i reintegrar novament a l\'istme._NEWLINE_La Febre de l\'or de Calif\xc3\xb2rnia, va produir la migraci\xc3\xb3 de viatgers de tot el m\xc3\xb3n per diverses rutes, la qual cosa convertia Panam\xc3\xa0 en la via m\xc3\xa9s curta i factible entre l\'est i l\'oest del continent americ\xc3\xa0, i fe\xc3\xba reprendre la idea de la construcci\xc3\xb3 de vies de comunicaci\xc3\xb3 com canals i ferrocarrils per al pas de mercaderies i passatgers. Els drets per a la construcci\xc3\xb3 i administraci\xc3\xb3 de l\'obra per part dels Estats Units en territori panameny van ser negociats pel govern de Bogot\xc3\xa0 a trav\xc3\xa9s del Conveni Paredes-Stephens. El 28 de gener de 1855 s\'inaugura el Ferrocarril de Panam\xc3\xa0 per part del president de la Nova Granada, el panameny Jos\xc3\xa9 de Obald\xc3\xada. Una de les obres d\'enginyeria m\xc3\xa9s importants d\'aquesta \xc3\xa8poca, que travessava l\'istme, i convertia a la Ciutat de Panam\xc3\xa0 en la primera gran metr\xc3\xb2poli que va tenir Col\xc3\xb2mbia. Sota el lideratge de William J. Aspinwall, John L. Stephens i James L. Baldwin, es completa la construcci\xc3\xb3 del ferrocarril, tot i les grans dificultats per causa del clima i les malalties._NEWLINE_Justo Arosemena, il\xc2\xb7lustre estadista triat representant de l\'Istme davant el Congr\xc3\xa9s Granandino, va aconseguir el 27 de febrer de 1855 que s\'incorpor\xc3\xa9s a la constituci\xc3\xb3, per mitj\xc3\xa0 d\'un Acte Legislatiu, la creaci\xc3\xb3 de l\'Estat Federal de Panam\xc3\xa0. _NEWLINE_El 15 d\'abril de 1856 van oc\xc3\xb3rrer una s\xc3\xa8rie de fets violents entre panamenys i nord-americans coneguts com "l\'incident de la tallada de s\xc3\xadndria". El nord-americ\xc3\xa0 Jack Olivier, decideix comprar-li al panameny Jos\xc3\xa9 Manuel Luna una tallada de s\xc3\xadndria, la qual es va menjar i per la qual es va negar a pagar un real o 5 centaus de d\xc3\xb2lar. Aix\xc3\xb2 va generar una discussi\xc3\xb3 que va finalitzar quan Olivier treu una arma, dispara i escapa despr\xc3\xa9s del lloc. Aix\xc3\xb2 va provocar una baralla entre panamenys i nord-americans, on s\'acaba per incendiar les instal\xc2\xb7lacions del ferrocarril, un fet que provoc\xc3\xa0 que els soldats nord-americans reprimissin a la poblaci\xc3\xb3 panamenya, amb un saldo de 16 morts nord-americans i 2 morts panamenys. El govern dels Estats Units va acusar la policia de Nova Granada d\'haver-se posat de part dels panamenys i permetre\'ls assaltar i saquejar propietats nord-americanes, amb la qual s\'indicava la incapacitat de mantenir l\'ordre i subministrar protecci\xc3\xb3 adequada per al tr\xc3\xa0nsit nord-americ\xc3\xa0 per Panam\xc3\xa0._NEWLINE_El 19 de setembre d\'aquest any, l\'ex\xc3\xa8rcit nord-americ\xc3\xa0 desembarca un destacament militar per a la protecci\xc3\xb3 de l\'estaci\xc3\xb3 de ferrocarril i restablir l\'ordre a la Ciutat de Panam\xc3\xa0. Aquesta ocupaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s considerada el primer cas d\'intervenci\xc3\xb3 armada a Panam\xc3\xa0 per part del govern nord-americ\xc3\xa0, amb el motiu de garantir la neutralitat i el lliure tr\xc3\xa0nsit a trav\xc3\xa9s de l\'istme. El 10 de setembre de 1857 el govern granad\xc3\xad accepta la seva culpabilitat i signa el Tractat Herr\xc3\xa1n-Cass, pagant una indemnitzaci\xc3\xb3 de 412.394 $ (d\xc3\xb2lars nord-americans en or), pels danys causats pels panamenys._NEWLINE_El 5 de juliol de 1874 es funda la Compagnie Universelle du Canal Interoc\xc3\xa9anique per part del comte de Lesseps, amb el prop\xc3\xb2sit de construir un canal a nivell per Panam\xc3\xa0. Els francesos van iniciar els treballs el gener de 1881, per\xc3\xb2 les grans despeses i el poc control existent, sumat al desconeixement de la forma de transmissi\xc3\xb3 de malalties a la regi\xc3\xb3 com la febre groga i la mal\xc3\xa0ria es van convertir en el principal obstacle per a la construcci\xc3\xb3 del canal. Entre els treballadors altament qualificats que van arribar a l\'istme per a la construcci\xc3\xb3 del canal per part de Fran\xc3\xa7a es trobava l\'enginyer franc\xc3\xa8s Phillipe Bunau-Vareta, graduat de l\'\xc3\x89cole Polytechnique i de l\'\xc3\x89cole de Ponts et Chauss\xc3\xa9es, que a l\'edat de 27 anys \xc3\xa9s designat Cap Inter\xc3\xad de la Companyia del Canal._NEWLINE_La Compagnie Universelle du Canal de Panam\xc3\xa0 va ser intervinguda i liquidada el 15 de setembre de 1889. Com a causes probables per explicar el frac\xc3\xa0s s\'indiquen una mala administraci\xc3\xb3, corrupci\xc3\xb3, alta mortalitat per malalties tropicals i la no acceptaci\xc3\xb3 per part del Comte de Lesseps de no canviar el projecte de canal a nivell per un de rescloses, com a alternativa i recomanaci\xc3\xb3 d\'enginyeria per poder concloure l\'obra. Com a esfor\xc3\xa7os desesperats per salvar els diners de la companyia, s\'autoritza a vendre actius i drets en l\'istme als Estats Units, per part de Bunau-Vareta. L\'aventura francesa a l\'istme va durar deu anys a un cost aproximat de 1.400 milions de francs i una p\xc3\xa8rdua de vides humanes propera als 20.000 morts._NEWLINE_Entre 1899 i 1902 es desencadena la Guerra dels Mil Dies entre liberals i conservadors, un fet que converteix l\'istme en un sagnant camp de batalla on mor gran part de la joventut panamenya, com ho reflecteixen les batalles del pont de Calidonia al juliol de 1900 i la Aguadulce al febrer de 1901. El 22 novembre del 1902, conservadors i liberals van signar en el vaixell de guerra nord-americ\xc3\xa0 "Wisconsin", el pacte anomenat la Pau del Wisconsin, on es d\xc3\xb3na per acabat el conflicte. Al novembre de 1902 \xc3\xa9s capturat Victoriano Lorenzo, amb l\'argument que no compartia l\'acord de pau i que prendria de nou les armes. El govern colombi\xc3\xa0, temor\xc3\xb3s que el guerriller panameny fos posat en llibertat, decideix condemnar-lo a mort presentant-lo com un delinq\xc3\xbcent com\xc3\xba. El 15 de maig de 1903 el cabdill liberal \xc3\xa9s executat a la Ciutat de Panam\xc3\xa0. El seu cad\xc3\xa0ver mai va ser lliurat als seus familiars i amics._NEWLINE_Al gener de 1903 es signa el Tractat Herr\xc3\xa1n-Hi entre Estats Units i Col\xc3\xb2mbia per finalitzar la construcci\xc3\xb3 del canal per territori panameny, el qual despr\xc3\xa9s no va ser ratificat pel senat colombi\xc3\xa0 el 12 d\'agost, amb l\'argument que la cl\xc3\xa0usula que concedia sobirania a EUA sobre el canal i una franja a banda i banda, era inacceptable.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca republicana\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop declarada la Separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de Col\xc3\xb2mbia, el nou govern per mitj\xc3\xa0 del seu ambaixador plenipotenciari Philippe-Jean Bunau-Vareta, aconsegueix la signatura d\'un tractat per a la construcci\xc3\xb3 d\'un canal interoce\xc3\xa0nic per l\'istme amb el govern dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica. El Tractat Hay-Bunau Varilla va permetre la construcci\xc3\xb3 de la via que havia quedat inconclosa pel grup franc\xc3\xa8s de Ferdinand de Lesseps i el govern de Col\xc3\xb2mbia. La sorprenent obra d\'enginyeria va ser acabada el 1914 utilitzant tecnologia avan\xc3\xa7ada per a l\'\xc3\xa8poca com ara motors el\xc3\xa8ctrics amb sistemes de reducci\xc3\xb3 per moure les comportes de les rescloses, sistemes de vies de ferrocarril per mobilitzar les tones de material excavat i la construcci\xc3\xb3 del llac Gat\xc3\xban, el llac artificial m\xc3\xa9s gran del m\xc3\xb3n fins a aquesta \xc3\xa8poca. Alguns aspectes en salut p\xc3\xbablica van resultar de rellev\xc3\xa0ncia, ja que es van considerar com un dels obstacles que van motivar el frac\xc3\xa0s de l\'empresa francesa. El sanejament i fumigaci\xc3\xb3 de les \xc3\xa0rees, aix\xc3\xad com la reconstrucci\xc3\xb3 dels aq\xc3\xbceductes i claveguerams de les ciutats de Panam\xc3\xa0 i Col\xc3\xb3n van ser decisius._NEWLINE_Els tractats del canal concedien l\'administraci\xc3\xb3 d\'una franja de terreny de 10 milles d\'ample al llarg de la via interoce\xc3\xa0nica al govern dels Estats Units, que tot i que es reconeixia la sobirania de Panam\xc3\xa0 va generar situacions de conflicte entre ambdues nacions en d\xc3\xa8cades seg\xc3\xbcents._NEWLINE_Les controv\xc3\xa8rsies pol\xc3\xadtiques sorgides per la interpretaci\xc3\xb3 dels tractats, eren considerades com una amena\xc3\xa7a a la sobirania panamenya i accentuaven les difer\xc3\xa8ncies entre les autoritats de l\'Istme i les de la Zona del Canal. El 1914, el president Belisario Porras planteja per primera vegada la necessitat d\'un nou tractat sobre el Canal de Panam\xc3\xa0._NEWLINE_El Tractat Arias-Roosevelt de 1936, signat pels presidents Harmodio Arias Madrid de Panam\xc3\xa0 i Franklin Delano Roosevelt dels Estats Units, anul\xc2\xb7la el principi de la intervenci\xc3\xb3 militar nord-americana en els assumptes interns de l\'estat panameny, i canvia el concepte jur\xc3\xaddic de pa\xc3\xads protegit per Estats Units per garantir la seva independ\xc3\xa8ncia._NEWLINE_El 1948 es crea la Zona Lliure de Col\xc3\xb3n com una instituci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma de l\'estat panameny, pel president Enrique Adolfo Jim\xc3\xa9nez, a trav\xc3\xa9s d\'una zona franca que aprofita la posici\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica, els recursos portuaris i el canal com a pas de rutes navilieres mundials._NEWLINE_La signatura del Tractat Rem\xc3\xb3n-Eisenhower de 1955, entre els presidents Jos\xc3\xa9 Antonio Rem\xc3\xb3n Cantera de Panam\xc3\xa0 i Dwight David Eisenhower dels Estats Units, li atorga nous avantatges econ\xc3\xb2miques i el pagament d\'arrendaments a Panam\xc3\xa0 pel canal._NEWLINE_El Pont de les Am\xc3\xa8riques, l\'estructura sobre el Canal de Panam\xc3\xa0 que uneix per via terrestre l\'istme, \xc3\xa9s inaugurat el 12 d\'octubre de 1962._NEWLINE_El 9 de gener de 1964, estudiants de l\'Institut Nacional lideren un moviment que reclama la hissada de la bandera panamenya al costat de la nord-americana a la zona del canal, segons els acords Chiari-Kennedy de 1962, un fet que acaba en disturbis estudiantils i enfrontaments amb la poblaci\xc3\xb3 civil. Com a mesura per controlar la situaci\xc3\xb3, el governador de la Zona del Canal autoritza l\'ex\xc3\xa8rcit nord-americ\xc3\xa0 a obrir foc contra civils panamenys, fet que deixa un saldo de 21 morts i m\xc3\xa9s de 300 ferits. El president de Panam\xc3\xa0 Roberto F. Chiari, en una situaci\xc3\xb3 sense precedents en el continent americ\xc3\xa0, trenca relacions diplom\xc3\xa0tiques amb els Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica i declara el no reinici d\'aquestes fins que s\'acord\xc3\xa9s obrir negociacions per a un nou tractat. L\'abril d\'aquest any, les dues nacions reprenen relacions diplom\xc3\xa0tiques i el president nord-americ\xc3\xa0 Lyndon Johnson accedeix a iniciar converses amb el prop\xc3\xb2sit d\'eliminar les causes de conflicte entre ambdues nacions._NEWLINE_El 1965, Panam\xc3\xa0 i Estats Units van signar la Declaraci\xc3\xb3 Robles-Johnson, entre els presidents Marco Aurelio Robles de Panam\xc3\xa0 i Lyndon Johnson dels Estats Units, en els quals es van tocar temes com l\'administraci\xc3\xb3 del canal, l\'exploraci\xc3\xb3 per un canal a nivell per una nova ruta, i la defensa de la via aqu\xc3\xa0tica.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca democr\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la invasi\xc3\xb3, en un lloc no revelat, van prestar jurament Guillermo Endara, Ricardo Arias i Guillermo Ford com a president, vicepresident primer i vicepresident segon de la Rep\xc3\xbablica, respectivament. Endara hauria estat el guanyador de les eleccions anteriors del 7 de maig de 1989, abolides pel r\xc3\xa8gim militar de Manuel Antonio Noriega merc\xc3\xa8s a les quals, l\'1 de setembre de 1989, pren possessi\xc3\xb3 com a president de la Rep\xc3\xbablica, Francisco Rodr\xc3\xadguez Poveda, membre del Partit Revolucionari Democr\xc3\xa0tic._NEWLINE_El 27 de desembre de 1989, un nou escrutini pel Tribunal Electoral de les actes corresponents al 83,1% de les meses electorals va atribuir a Endara el 62,5% dels sufragis enfront del 24,9% de Carlos Alberto Duc Ja\xc3\xa9n, sustentat per la progovernamental Coalici\xc3\xb3n de la Liberaci\xc3\xb3n Nacional (COLINA), integrada pel Partit Revolucionari Democr\xc3\xa0tic, el Partit Liberal, el Partit Laboral Nacional, i altres. Despr\xc3\xa9s d\'aquesta certificaci\xc3\xb3, el dirigent arnulfista va ser proclamat president i la seva presa de possessi\xc3\xb3 va ser validada amb car\xc3\xa0cter retroactiu. L\'advocat es va inscriure com el postulant de l\'Alian\xc3\xa7a Democr\xc3\xa0tica d\'Oposici\xc3\xb3 civilista (ADOC), que reunia tres formacions del centredreta i el nacionalisme moderat i antimilitar: el Partit Liberal Aut\xc3\xa8ntic (PLA), de Arnulfo Escalona Rios, el PDC, de Ricardo Arias Calder\xc3\xb3n i el MOLIRENA, de Guillermo Ford Boyd, els dissidents legitimistes del PPA i el petit Partit d\'Acci\xc3\xb3 Popular (PAPA) van fer pinya tamb\xc3\xa9 amb Endara. L\'ADOC havia obtingut 51 dels 67 escons de l\'Assemblea, 27 d\'aquests, del Partit Dem\xc3\xb2crata Cristi\xc3\xa0._NEWLINE_El 10 de febrer de 1990, el govern del President Endara va emetre un decret executiu en qu\xc3\xa8 reorganitzava la for\xc3\xa7a policial. D\'acord amb el decret executiu, les Forces de Defensa de Panam\xc3\xa0 quedaven abolides amb efecte retroactiu al 22 de desembre de 1989 i en el seu lloc es creaven una Policia Nacional (PN), un Servei Mar\xc3\xadtim Nacional (SMN), un Servei Aeri Nacional (SAN) i un Servei de Protecci\xc3\xb3 Institucional (SPI). Posteriorment, el 15 de novembre de 1992 se celebr\xc3\xa0 un refer\xc3\xa8ndum de reformes constitucionals entre les quals figurava l\'abolici\xc3\xb3 de l\'Ex\xc3\xa8rcit, el qual va ser rebutjat per gaireb\xc3\xa9 el 60% dels vots. Poc despr\xc3\xa9s l\'antiga \'assemblea legislativa\' aprov\xc3\xa0 l\'abolici\xc3\xb3 de l\'ex\xc3\xa8rcit, que porta a la naci\xc3\xb3 per primera vegada des de 1968 a un proc\xc3\xa9s electoral transparent el 1994, on guanya el candidat d\'oposici\xc3\xb3 Ernesto P\xc3\xa9rez Balladares, que per mitj\xc3\xa0 d\'una combinaci\xc3\xb3 d\'aliances a dins del PRD aconsegueix reprendre el poder pol\xc3\xadtic perdut el 1989, i guanya amb nom\xc3\xa9s el 33% dels vots a causa de la inexist\xc3\xa8ncia d\'una segona volta electoral al pa\xc3\xads i al fet que hi havia 7 candidats per a la presid\xc3\xa8ncia._NEWLINE_La gesti\xc3\xb3 de govern 1994-1999 es va destacar per una reforma intensa de l\'Estat Panameny, comen\xc3\xa7ada per Endara i continuada per P\xc3\xa9rez Balladares. Aquestes reformes abastaven, entre d\'altres, les privatitzacions d\'institucions prestadores de serveis p\xc3\xbablics (nacionalitzades pel mateix partit a la d\xc3\xa8cada dels 60) d\'energia (IRHE) i telecomunicacions (INTEL), les empreses de jocs d\'atzar, els ports de Crist\xc3\xb3bal i Manzanillo a la costa atl\xc3\xa0ntica i de Balboa al pac\xc3\xadfic, de la cimentera estatal i del ferrocarril trans\xc3\xadstmic entre d\'altres, un programa d\'ajust econ\xc3\xb2mic i una reforma laboral que abarateix el proc\xc3\xa9s d\'acomiadament d\'un treballador en favor dels empresaris._NEWLINE_Aquesta s\xc3\xa8rie de tend\xc3\xa8ncies de tipus neoliberals si b\xc3\xa9 s\'allunyen del sentit socialdem\xc3\xb2crata del partit, i afavoreixen l\'individualisme i no la igualtat en la distribuci\xc3\xb3 de la riquesa, tamb\xc3\xa9 estableixen un punt d\'inflexi\xc3\xb3 per al sorgiment de diverses teories pol\xc3\xadtiques dins del PRD i la posterior democratitzaci\xc3\xb3 interna de la majoria dels col\xc2\xb7lectius pol\xc3\xadtics del pa\xc3\xads._NEWLINE_Es proposen tamb\xc3\xa9 un seguit de canvis constitucionals, entre els quals s\'inclo\xc3\xafa la proposta perqu\xc3\xa8 el President de la Rep\xc3\xbablica de Panam\xc3\xa0 tingu\xc3\xa9s l\'opci\xc3\xb3 que el poble el reeleg\xc3\xads per a un segon mandat immediat. Al refer\xc3\xa8ndum realitzat posteriorment, el 63,8% de la poblaci\xc3\xb3 va votar en contra de la proposta; el rebuig va ser considerat com un vot c\xc3\xa0stig al govern del president Ernesto P\xc3\xa9rez Balladares._NEWLINE_Mireya Moscoso, v\xc3\xaddua de l\'expresident Arnulfo Arias, guanya les eleccions el 1999, i es converteix en la primera dona que presideix el govern panameny. El 31 de desembre de 1999, en fidel compliment dels tractats Torrijos-Carter, la Rep\xc3\xbablica de Panam\xc3\xa0 assumeix el control total del Canal de Panam\xc3\xa0._NEWLINE_El maig del 2004 guanya les eleccions Mart\xc3\xadn Torrijos Espino, fill del General Omar Torrijos. Va ocupar el c\xc3\xa0rrec des de setembre del mateix any, fins al 30 de juny de 2009._NEWLINE_Ricardo Martinelli, empresari milionari que va guanyar les eleccions el maig de 2009 amb un 61% de laceptaci\xc3\xb3n en contra de Balbina Herrera i Guillermo Endara, pren possessi\xc3\xb3 de l\'administraci\xc3\xb3 del govern el dia 1 de juliol de 2009.'