b'\n_START_ARTICLE_\nDiamant sint\xc3\xa8tic\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants sint\xc3\xa8tics s\xc3\xb3n diamants produ\xc3\xafts en processos tecnol\xc3\xb2gics, en oposici\xc3\xb3 als diamants naturals, que s\xc3\xb3n creats en processos geol\xc3\xb2gics. Els diamants sint\xc3\xa8tics tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n coneguts com a  diamants HPHT o diamants CVD, pels dos m\xc3\xa8todes de producci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s comuns, que s\xc3\xb3n la s\xc3\xadntesi d\'alta pressi\xc3\xb3 i alta temperatura (en angl\xc3\xa8s: high-pressure high-temperature), i deposici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de vapor (en angl\xc3\xa8s: chemical vapor deposition), respectivament. No obstant, els diamants "naturals del tipus IIa", normalment de color marr\xc3\xb3, reben tamb\xc3\xa9 tractament HPHT (exposici\xc3\xb3 a altes pressions i altes temperatures), aconseguint-se amb aquest proc\xc3\xa9s diamants molt blancs. Recalcar finalment que no es pot confondre el m\xc3\xa8tode CVD (diamants de laboratori) amb el proc\xc3\xa9s HPHT realitzat en diamants d\'origen geol\xc3\xb2gic._NEWLINE_Han estat documentades nombroses declaracions, entre 1879 i 1929; cada intent ha estat analitzat acuradament i cap ha estat confirmat. En 1940, va comen\xc3\xa7ar una recerca sistem\xc3\xa0tica als Estats Units, Su\xc3\xa8cia, i la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, per fer cr\xc3\xa9ixer diamants usant els processos de deposici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de vapor i d\'alta pressi\xc3\xb3 i alta temperatura. La primera s\xc3\xadntesi reprodu\xc3\xafble va ser anunciada al voltant de 1953. Aquests dos processos encara dominen la producci\xc3\xb3 de diamant sint\xc3\xa8tic. Un tercer m\xc3\xa8tode, conegut com a s\xc3\xadntesi de detonaci\xc3\xb3, va entrar en el mercat del diamant a finals de la d\xc3\xa8cada de 1990. En aquest proc\xc3\xa9s, s\xc3\xb3n creats grans de diamant d\'escala nanom\xc3\xa8trica, mitjan\xc3\xa7ant la detonaci\xc3\xb3 d\'explosius que contenen carboni. Ha estat demostrat un quart m\xc3\xa8tode en el laboratori: tractar grafit amb ultrasons d\'alta pot\xc3\xa8ncia, per\xc3\xb2 no t\xc3\xa9 encara aplicacions comercials._NEWLINE_Les propietats del diamant sint\xc3\xa8tic depenen dels detalls dels processos de manufactura, i poden ser inferiors o superiors a les dels diamants naturals: la duresa, conductivitat t\xc3\xa8rmica i mobilitat electr\xc3\xb2nica s\xc3\xb3n superiors en alguns diamants sint\xc3\xa8tics (tant HPHT o CVD). Conseq\xc3\xbcentment, els diamants sint\xc3\xa8tics s\xc3\xb3n \xc3\xa0mpliament usats en abrasius, tallat i eines de poliment, i en dissipadors t\xc3\xa8rmics. Estan sent desenvolupades aplicacions electr\xc3\xb2niques dels diamants sint\xc3\xa8tics, incloent interruptors d\'alta pot\xc3\xa8ncia en centrals el\xc3\xa8ctriques, transistors d\'efecte de camp d\'alta freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, i LEDs. S\'usen detectors de diamant sint\xc3\xa8tic de llum ultraviolada (UV) o de part\xc3\xadcules d\'alta energia en centres de recerca d\'alta energia, i estan disponibles comercialment. A causa de la seva combinaci\xc3\xb3 \xc3\xbanica d\'estabilitat t\xc3\xa8rmica i qu\xc3\xadmica, baixa expansi\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica, i alta transpar\xc3\xa8ncia \xc3\xb2ptica en un rang espectral ampli, els diamants sint\xc3\xa8tics estan convertint-se en el material m\xc3\xa9s popular per a la fabricaci\xc3\xb3 de finestres \xc3\xb2ptiques en l\xc3\xa0ser de CO\xe2\x82\x82 d\'alta pot\xc3\xa8ncia, i girotrons._NEWLINE_Tant els diamants CVD com els HPHT poden ser tallats en gemmes i poden ser produ\xc3\xafts en diversos colors: blanc clar, groc, marr\xc3\xb3, blau, verd i ataronjat. L\'aparici\xc3\xb3 de les gemmes sint\xc3\xa8tiques al mercat va crear preocupaci\xc3\xb3 importants en el negoci de comercialitzaci\xc3\xb3 de diamants, com a resultat del qual s\'han desenvolupat t\xc3\xa8cniques i dispositius espectrosc\xc3\xb2pics per distingir entre diamants sint\xc3\xa8tics i naturals.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del descobriment, en 1797, que el diamant era carboni pur, s\'han fet molts intents per convertir diverses formes barates de carboni en diamant. Els \xc3\xa8xits m\xc3\xa9s primerencs van ser anunciats per James Ballantyne Hannay en 1879 i per Henri Moissan en 1893. El seu m\xc3\xa8tode involucrava escalfar hulla a 3500\xc2\xa0\xc2\xb0C amb ferro en un forn. Encara que Hannay va usar un tub escalfat a la flama, Moissan va aplicar el seu recent desenvolupament del forn d\'arc el\xc3\xa8ctric, en el qual un arc el\xc3\xa8ctric era llan\xc3\xa7at entre barres de carboni dins de blocs de cal\xc3\xa7. El ferro colat era r\xc3\xa0pidament refredat per immersi\xc3\xb3 en aigua. La contracci\xc3\xb3 generada pel refredament, suposadament produ\xc3\xafa l\'alta pressi\xc3\xb3 requerida per transformar el grafit en diamant. Moissan va publicar el seu treball en una s\xc3\xa8rie d\'articles en la d\xc3\xa8cada de 1890._NEWLINE_Molts altres cient\xc3\xadfics van intentar replicar els seus experiments. Sir William Crookes va declarar \xc3\xa8xit en 1909. Otto Ruff va declarar, en 1917, haver produ\xc3\xaft diamants de fins a 7\xc2\xa0mm de di\xc3\xa0metre, per\xc3\xb2 posteriorment es va retractar de la seva asseveraci\xc3\xb3. En 1926, el Dr. Willard Hershey del McPherson College va replicar els experiments de Moissan i Ruff, produint un diamant sint\xc3\xa8tic; aquest esp\xc3\xa8cimen est\xc3\xa0 en exhibici\xc3\xb3 en el McPherson Museum a Kansas. Malgrat les declaracions de Moissan, Ruff, i Hershey, altres experimentadors han estat incapa\xc3\xa7os de reproduir les seves s\xc3\xadntesis._NEWLINE_Els intents de replicaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s definitius van ser duts a terme per Sir Charles Algernon Parsons. Cient\xc3\xadfic i enginyer prominent, conegut per la seva invenci\xc3\xb3 de la turbina de vapor, va passar uns 40 anys (1882-1922) i va gastar una part considerable de la seva fortuna intentant reproduir els experiments de Moissan i Hannay, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 va adaptar processos pel seu propi compte. Parsons era conegut per la seva aproximaci\xc3\xb3 minuciosament exacta i el seu m\xc3\xa8tode documentant tots els seus passos: tots els seus resultats van ser preservats per a posterior an\xc3\xa0lisi per un equip independent. Va escriure alguns articles\xe2\x80\x94alguns dels m\xc3\xa9s primerencs sobre diamants HPHT\xe2\x80\x94en els quals declarava haver produ\xc3\xaft diamants petits. No obstant aix\xc3\xb2, el 1928, va autoritzar al Dr. C.H. Desch a publicar un article en el qual enunciava la seva creen\xc3\xa7a que no havia estat produ\xc3\xafts diamants sint\xc3\xa8tics fins aquella data (incloent els de Moissan i uns altres). Va suggerir que la majoria de diamants que s\'havien produ\xc3\xaft fins a aquell punt eren espinel\xc2\xb7les sint\xc3\xa8tiques.\n_START_SECTION_\nProjecte de diamants de la General Electric\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1941, es va establir un acord entre les companyies General Electric (GE), Norton i Carborundum per desenvolupar una s\xc3\xadntesi de diamant. Van ser capa\xc3\xa7os d\'escalfar carb\xc3\xb3 fins a prop de 3000\xc2\xa0\xc2\xb0C sota una pressi\xc3\xb3 de 3,5 GPa durant alguns segons. Poc despr\xc3\xa9s, la Segona Guerra Mundial va interrompre el projecte. Va ser repr\xc3\xa8s en 1951 en els Schenectady Laboratories de la General Electric, i es va formar un grup de diamant d\'alta pressi\xc3\xb3 amb F.P. Bundy i H.M. Strong. Howard Tracy Hall i uns altres es van unir a aquest projecte poc despr\xc3\xa9s._NEWLINE_El grup de Schenectady va fer millores en les encluses dissenyades per Percy Bridgman, qui va rebre un Premi Nobel pel seu treball en 1946. Bundy i Strong van fer les primeres millores, despr\xc3\xa9s Hall en va fer m\xc3\xa9s. L\'equip de GE va utilitzar encluses de carbur de tungst\xc3\xa8 dins d\'una premsa hidr\xc3\xa0ulica per comprimir una mostra amb carb\xc3\xb3 continguda en un contenidor de catlinita. L\'equip va registrar la s\xc3\xadntesi de diamant en una ocasi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 l\'experiment no va poder ser reprodu\xc3\xaft degut les incertes condicions de s\xc3\xadntesi. i despr\xc3\xa9s es va veure que el diamant n\'era un de natural que s\'havia utilitza com a llavor._NEWLINE_Hall va aconseguir la seva primera s\xc3\xadntesi comercial reeixida del diamant el 16 de desembre de 1954, i aix\xc3\xb2 es va anunciar el 15 de febrer de 1955. La innovaci\xc3\xb3 decisiva fou utilitzar una premsa de "corretja", que \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de produir pressions per sobre dels 10\xc2\xa0GPa, i temperatures sobre els 2000\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_En la premsa de "corretja" (veure a continuaci\xc3\xb3) s\'introdu\xc3\xafa un contenidor de pirofil\xc2\xb7lita farcit de grafit dissolt en n\xc3\xadquel, cobalt, o ferro colat. Aquests metalls actuaven com un "solvent-catalitzador", que tant dissolien al carboni com acceleraven la seva conversi\xc3\xb3 en diamant. El diamant m\xc3\xa9s gran aconseguit va ser de 0.15 mm de llarg, massa petit i visualment imperfecte per a joieria, per\xc3\xb2 utilitzable com a abrasius industrials. Els col\xc2\xb7laboradors de Hall van ser capa\xc3\xa7os de replicar el seu treball, i el descobriment va ser publicat a la revista Nature. Va ser la primera persona a fer cr\xc3\xa9ixer un diamant sint\xc3\xa8tic amb un proc\xc3\xa9s reprodu\xc3\xafble, verificable i ben documentat. Va abandonar General Electric el 1955, i tres anys m\xc3\xa9s tard va desenvolupar un nou aparell per a la s\xc3\xadntesi de diamant \xe2\x80\x94una premsa tetra\xc3\xa8drica amb quatre encluses\xe2\x80\x94 per evitar infringir la seva patent pr\xc3\xa8via, que encara estava assignada a General Electric. Hall va rebre el Premi de la American Chemical Society d\'Invenci\xc3\xb3 Creativa pel seu treball en la s\xc3\xadntesi del diamant.\n_START_SECTION_\nDesenvolupaments posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nEl 16 de febrer de 1953, a Estocolm, Su\xc3\xa8cia, es va aconseguir una s\xc3\xadntesi independent de diamant. Ho va fer ASEA (Allm\xc3\xa4nna Svenska Elektriska Aktiebolaget), una de les principals ind\xc3\xbastries sueques._NEWLINE_A partir de1949, ASEA havia reclutat un equip de cinc cient\xc3\xadfics i enginyers com a part d\'un projecte ultrasecret de fabricaci\xc3\xb3 de diamants, amb el nom clau QUINTUS. L\'equip va usar un aparell dissenyat per Baltzar von Platen i Anders K\xc3\xa4mpe. Es va mantenir una pressi\xc3\xb3 dins del dispositiu a uns 8,4\xc2\xa0GPa durant una hora. Es van produir alguns diamants petits, per\xc3\xb2 no de la mida ni qualitat de gemma. El treball no va ser divulgat fins a la d\xc3\xa8cada de 1980.  Durant la d\xc3\xa8cada de 1980, un nou competidor va emergir a Corea, una companyia denominada Iljin Diamond; va ser seguida per centenars d\'empreses xineses. Iljin Diamond va aconseguir presumptament la s\xc3\xadntesi de diamant en 1988 robant secrets comercials de la General Electric, mitjan\xc3\xa7ant un antic empleat core\xc3\xa0 de la GE._NEWLINE_Els primers cristalls sint\xc3\xa8tics de diamant de qualitat de gemma es van crear el 1970 per la General Electric, sent publicats en 1971. Els primers \xc3\xa8xits van usar un tub de pirofilita amb peces primes de diamant com a llavor a tots dos extrems del tub. El material d\'alimentaci\xc3\xb3, grafit, se situava al centre, i el solvent met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic (n\xc3\xadquel) entre el grafit i els diamants-llavor. El contenidor s\'escalfava i la pressi\xc3\xb3 s\'augmentava fins a aproximadament 5,5\xc2\xa0GPa. Els cristalls creixen mentre flueixen des del centre cap als extrems del tub, i estenent la longitud del proc\xc3\xa9s es produeixen cristalls m\xc3\xa9s grans. Inicialment, un proc\xc3\xa9s de creixement d\'una setmana produ\xc3\xafa pedres de qualitat de gemma d\'aproximadament 5\xc2\xa0mm (1 quirat o 0,2g), les condicions de proc\xc3\xa9s havien de ser el m\xc3\xa9s estables possibles. L\'alimentaci\xc3\xb3 per grafit es va reempla\xc3\xa7ar aviat per grans de diamant, que permetien un millor control de la forma final del cristall._NEWLINE_Les primeres pedres de qualitat de gemma sempre eren d\'un color de groc a marr\xc3\xb3, a causa de la contaminaci\xc3\xb3 amb nitrogen. Les inclusions eren comunes, especialment de forma aplanada, degudes al n\xc3\xadquel. L\'eliminaci\xc3\xb3 de tot el nitrogen del proc\xc3\xa9s mitjan\xc3\xa7ant l\'addici\xc3\xb3 d\'alumini o titani va produir pedres "blanques" incolores, i l\'eliminaci\xc3\xb3 del nitrogen i l\'addici\xc3\xb3 de bor en produ\xc3\xafa de blaves. No obstant aix\xc3\xb2, l\'eliminaci\xc3\xb3 del nitrogen ralentia el proc\xc3\xa9s de creixement, i redu\xc3\xafa la qualitat cristal\xc2\xb7lina, aix\xc3\xad que el proc\xc3\xa9s era executat normalment amb nitrogen present._NEWLINE_Encara que les pedres de la GE i els diamants naturals eren qu\xc3\xadmicament id\xc3\xa8ntics, les seves propietats f\xc3\xadsiques no eren les mateixes. Les pedres incolores produ\xc3\xafen forta fluoresc\xc3\xa8ncia i fosforesc\xc3\xa8ncia sota llum ultraviolada de longitud d\'ona curta, per\xc3\xb2 eren inerts sota UV d\'ona llarga. Entre els diamants naturals, nom\xc3\xa9s les gemmes blaves m\xc3\xa9s rares exhibeixen aquestes propietats. A difer\xc3\xa8ncia dels diamants naturals, totes les pedres de la GE mostraven fluoresc\xc3\xa8ncia groga sota els raigs X. El Diamond Research Laboratory de De Beers ha fet cr\xc3\xa9ixer pedres fins als 25 quirats, amb prop\xc3\xb2sits de recerca. Es van mantenir condicions estables HPHT durant 6 setmanes per fer cr\xc3\xa9ixer diamants d\'alta qualitat d\'aquesta grand\xc3\xa0ria. Per raons econ\xc3\xb2miques, el creixement de la majoria de diamants sint\xc3\xa8tics \xc3\xa9s acabat quan aconsegueixen una massa d\'1 a 1,5 quirats._NEWLINE_En la d\xc3\xa8cada de 1950, van comen\xc3\xa7ar investigacions a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica i els Estats Units respecte el creixement de diamant per pir\xc3\xb2lisi de gasos d\'hidrocarburs a la temperatura relativament baixa de 800\xc2\xa0\xc2\xb0C. Aquest proc\xc3\xa9s de baixa pressi\xc3\xb3 \xc3\xa9s conegut com a deposici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de vapor (CVD). Sembla que William G. Eversole havia aconseguit la deposici\xc3\xb3 de vapor de diamant sobre substrat de diamant el 1953, per\xc3\xb2 no se\'n va informar fins al 1962. La deposici\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de diamant va ser reprodu\xc3\xafda independentment per Angus i el seu equip el 1968 i per Deryagin i Fedoseev el 1970. Mentre que Eversole i Angus van usar un \xc3\xbanic cristall de diamants, gran i car, com a substrat, Deryagin i Fedoseev van aconseguir de fer pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de diamant sobre materials diferents al diamant (silici i metalls), cosa que va conduir a una recerca massiva en recobriments barats de diamant en la d\xc3\xa8cada de 1980._NEWLINE_En els darrers anys, hi ha hagut un augment de casos de diamants petits (melee) sint\xc3\xa8tics, trobats muntats en joies i en paquets de diamants, comercialitzats fent-los passar per naturals. Degut al cost relativament barat dels diamants petits, aix\xc3\xad com la manca relativa de coneixement universal per identificar grans quantitats de melee de forma eficient, no tots els comerciants s\'han esfor\xc3\xa7at a comprovar els diamants petits per identificar si s\xc3\xb3n d\'origen natural o sint\xc3\xa8tic. No obstant, hi ha laboratoris internacionals que estan afrontant el problema, amb millores significatives en la identificaci\xc3\xb3 de la melee sint\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nTecnologies de fabricaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nS\'utilitzen m\xc3\xa8todes diversos per produir diamants sint\xc3\xa8tics. El m\xc3\xa8tode original utilitza alta pressi\xc3\xb3 i alta temperatura (HPHT) i encara s\'utilitza \xc3\xa0mpliament a causa del seu cost relativament baix. El proc\xc3\xa9s implica grans premses que poden pesar centenars de tones per produir una pressi\xc3\xb3 de 5 GPa a 1500 \xc2\xb0 C. El segon m\xc3\xa8tode, que utilitza deposici\xc3\xb3 de vapor qu\xc3\xadmic (CVD), es crea un plasma de carboni sobre un substrat sobre el que es dipositen els \xc3\xa0toms de carboni per formar diamant. Altres m\xc3\xa8todes inclouen la formaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant explosius (la formaci\xc3\xb3 de nano-diamants de detonaci\xc3\xb3) i sonicaci\xc3\xb3 de solucions de grafit.\n_START_SECTION_\nEl m\xc3\xa8tode d\'alta pressi\xc3\xb3 alta temperatura HPHT\n_START_PARAGRAPH_\nEn el m\xc3\xa8tode HPHT, existeixen tres dissenys principals de premsa que s\'utilitzen per subministrar la pressi\xc3\xb3 i la temperatura necess\xc3\xa0ries per produir diamant sint\xc3\xa8tic: la premsa de cinta, la premsa c\xc3\xbabica i la d\'esfera fraccionada (o premsa BARS). \xc3\x89s col\xc2\xb7loquen llavors de diamant al fons de la premsa. La part interna de la premsa s\'escalfa a m\xc3\xa9s de 1400\xc2\xa0\xc2\xb0C i fon el metall solvent. El metall fos dissol la font de carboni d\'alta puresa, que llavors es transporta cap a les petites llavors de diamant i precipita, formant un diamant sint\xc3\xa8tic gran._NEWLINE_El desenvolupament original de GE fet per Tracy Hall utilitza una premsa de cinta en la qual les encluses superior i inferior subministren la c\xc3\xa0rrega de pressi\xc3\xb3 a una c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula cil\xc3\xadndrica interior. Aquesta pressi\xc3\xb3 interna queda confinada radialment per un cintur\xc3\xb3 de bandes d\'acer pretesat. Les encluses tamb\xc3\xa9 serveixen com a el\xc3\xa8ctrodes que proporcionen corrent el\xc3\xa8ctric a la cel\xc2\xb7la comprimida per escalfar-la. Una variaci\xc3\xb3 de la premsa de cinta utilitza la pressi\xc3\xb3 hidr\xc3\xa0ulica, en comptes de cables d\'acer, per confinar la pressi\xc3\xb3 interna. Les premses de banda encara s\'utilitzen avui dia, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n a una escala molt major que el disseny original._NEWLINE_El segon tipus de disseny de la premsa \xc3\xa9s la premsa c\xc3\xbabica. Una premsa c\xc3\xbabica t\xc3\xa9 sis encluses que proporcionen la pressi\xc3\xb3 de forma simult\xc3\xa0nia en totes les cares d\'un volum en forma de cub. El primer disseny de premsa multi-enclusa era una premsa tetra\xc3\xa8drica, amb quatre encluses que convergeixen en un volum en forma de tetr\xc3\xa0edre. La premsa c\xc3\xbabica es va crear poc despr\xc3\xa9s per augmentar el volum que es podia sotmetre a pressi\xc3\xb3. Una premsa c\xc3\xbabica \xc3\xa9s t\xc3\xadpicament m\xc3\xa9s petita que una premsa de corretja i pot aconseguir m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament la pressi\xc3\xb3 i la temperatura necess\xc3\xa0ries per crear diamant sint\xc3\xa8tic. No obstant aix\xc3\xb2, les premses c\xc3\xbabiques no poden escalar-se f\xc3\xa0cilment a volums superiors: el volum a pressi\xc3\xb3 es pot augmentar mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de grans encluses, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 augmenta la quantitat de for\xc3\xa7a necess\xc3\xa0ria en les encluses per aconseguir la mateixa pressi\xc3\xb3. Una alternativa \xc3\xa9s disminuir l\'\xc3\xa0rea de superf\xc3\xadcie en relaci\xc3\xb3 al volum a pressuritzar, mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de m\xc3\xa9s encluses per convergir en un s\xc3\xb2lid plat\xc3\xb2nic d\'ordre superior, tal com un dodec\xc3\xa0edre. No obstant, una premsa aix\xc3\xad seria complexa i dif\xc3\xadcil de fabricar._NEWLINE_La premsa BARS \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s compacta, eficient i econ\xc3\xb2mica de totes les premses productores de diamant. Al centre d\'un dispositiu BARS, hi ha una "c\xc3\xa0psula de s\xc3\xadntesi" cil\xc3\xadndrica de cer\xc3\xa0mica d\'aproximadament 2\xc2\xa0cm\xc2\xb3 de mida. La c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula es col\xc2\xb7loca en un cub de material que transmet la pressi\xc3\xb3, tal com cer\xc3\xa0mica pirofil\xc2\xb7lita, que \xc3\xa9s pressionat per encluses interiors fetes de carbur cimentat (per exemple, carbur de tungst\xc3\xa8 o aliatge dur VK10). La cavitat octa\xc3\xa8drica exterior \xc3\xa9s pressionada per 8 encluses exteriors d\'acer. Despr\xc3\xa9s del muntatge, tot el conjunt es tanca en un barril de tipus disc amb un di\xc3\xa0metre d\'aproximadament 1 metre. El barril s\'omple  d\'oli, que es pressuritza per escalfament, i la pressi\xc3\xb3 de l\'oli es transfereix a la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula central. La c\xc3\xa0psula de s\xc3\xadntesi s\'escalfa mitjan\xc3\xa7ant un escalfador coaxial de grafit i la temperatura es mesura amb un termoparell.\n_START_SECTION_\nDeposici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de vapor\n_START_PARAGRAPH_\nLa deposici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de vapor \xc3\xa9s un m\xc3\xa8tode pel qual el diamant es pot fer cr\xc3\xa9ixer a partir d\'una mescla de gasos d\'hidrocarburs. Des d\'inicis de la d\xc3\xa8cada de 1980, aquest m\xc3\xa8tode ha estat objecte d\'intensiva recerca a nivell mundial. Considerant que la producci\xc3\xb3 en massa de cristalls de diamant d\'alta qualitat fan que el proc\xc3\xa9s HPHT sigui l\'elecci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s adequada per a aplicacions industrials, la flexibilitat i la simplicitat de la configuraci\xc3\xb3 del CVD expliquen la popularitat d\'aquest m\xc3\xa8tode en els laboratoris de recerca. Els avantatges de fer cr\xc3\xa9ixer diamants amb CVD inclouen la capacitat de fer cr\xc3\xa9ixer diamant sobre \xc3\xa0rees grans i substrats diversos, i el control prec\xc3\xads de les impureses qu\xc3\xadmiques i per tant les propietats del diamant produ\xc3\xaft. A difer\xc3\xa8ncia d\'HPHT, el proc\xc3\xa9s CVD no requereix altes pressions, perqu\xc3\xa8 el creixement es produeix normalment a pressions menors de 27 kPa._NEWLINE_El creixement amb CVD implica la preparaci\xc3\xb3 del substrat, introduint quantitats variables de gasos en una cambra i aportant-hi energia. La preparaci\xc3\xb3 del substrat comporta triar un material apropiat i la seva orientaci\xc3\xb3 cristal\xc2\xb7logr\xc3\xa0fica; rentar-lo, sovint amb pols de diamant per erosionar el substrat que no t\xc3\xa9 diamant; i optimitzar la temperatura del substrat (al voltant dels 800 \xc2\xb0C) durant el creixement mitjan\xc3\xa7ant una s\xc3\xa8rie de proves. Els gasos sempre inclouen una font de carboni, t\xc3\xadpicament met\xc3\xa0, i hidrogen amb una r\xc3\xa0tio t\xc3\xadpica d\'1:99. L\'hidrogen \xc3\xa9s essencial perqu\xc3\xa8 elimina selectivament el carboni que no est\xc3\xa0 en forma de diamant. Els gasos s\'ionitzen en radicals a la cambra de creixement utilitzant energia de microones, un filament calent, una desc\xc3\xa0rrega d\'arc, un bufador de soldar, un l\xc3\xa0ser, un feix d\'electrons, o altres mitjans._NEWLINE_Durant el creixement, els materials de la cambra es van desprenent pel plasma i poden incorporar-se en el diamant que va creixent. En concret, el diamant CVD es contamina sovint per silici que prov\xc3\xa9 de les finestres de s\xc3\xadlice de la cambra de creixement o del substrat de silici. Per tant, les finestres de s\xc3\xadlice o b\xc3\xa9 s\'eviten o es mouen lluny del substrat. Les esp\xc3\xa8cies que puguin contenir bor dins de la cambra, fins i tot a nivells de traces, tamb\xc3\xa9 la fan impracticable per al creixement de diamant pur.\n_START_SECTION_\nDetonaci\xc3\xb3 d\'explosius\n_START_PARAGRAPH_\nEs poden formar nanocristalls de diamant (5 nm de di\xc3\xa0metre) mitjan\xc3\xa7ant la detonaci\xc3\xb3 de certs explosius que contenen carboni en una cambra de metall. Aquests nanocristalls reben el nom de "nanodiamants de detonaci\xc3\xb3". Durant l\'explosi\xc3\xb3, la pressi\xc3\xb3 i la temperatura en la cambra esdevenen prou elevades com per convertir el carboni dels explosius en diamant. En estar immersa en aigua, la cambra es refreda r\xc3\xa0pidament despr\xc3\xa9s de l\'explosi\xc3\xb3, i es det\xc3\xa9 la conversi\xc3\xb3 del diamant acabat de produir a grafit m\xc3\xa9s estable. En una variaci\xc3\xb3 d\'aquesta t\xc3\xa8cnica, un tub de metall ple de pols de grafit es col\xc2\xb7loca en la c\xc3\xa0mera de detonaci\xc3\xb3. L\'explosi\xc3\xb3 escalfa i comprimeix el grafit prou per a la seva conversi\xc3\xb3 en diamant. El producte \xc3\xa9s sempre ric en grafit i altres formes del carboni diferents del diamant i requereix una perllongada perman\xc3\xa8ncia en \xc3\xa0cid n\xc3\xadtric calent (al voltant d\'1 dia a 250\xc2\xa0\xc2\xb0C ) per dissoldre\'ls. La pols de nanodiamants recuperada s\'usa principalment en aplicacions de poliment. Es produeix principalment a la Xina, R\xc3\xbassia i Bielor\xc3\xbassia, i va comen\xc3\xa7ar a arribar al mercat en grans quantitats a principis de la d\xc3\xa8cada del 2000.\n_START_SECTION_\nCavitaci\xc3\xb3 per ultrasons\n_START_PARAGRAPH_\nEs pot sintetitzar cristalls de diamant, de mide de micr\xc3\xb2metres a partir d\'una suspensi\xc3\xb3 de grafit en un l\xc3\xadquid org\xc3\xa0nic en condicions est\xc3\xa0ndard de pressi\xc3\xb3 i temperatura utilitzant cavitaci\xc3\xb3 per ultrasons. El rendiment en diamant \xc3\xa9s d\'aproximadament un 10% del pes inicial de grafit. El cost estimat del diamant produ\xc3\xaft per aquest m\xc3\xa8tode \xc3\xa9s comparable a la del m\xc3\xa8tode HPHT; la perfecci\xc3\xb3 cristal\xc2\xb7lina del producte \xc3\xa9s significativament pitjor en aquest m\xc3\xa8tode. Aquesta t\xc3\xa8cnica requereix un equip i procediments relativament senzills, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s ha estat explicat per dos grups de recerca, i no t\xc3\xa9 cap \xc3\xbas industrial a data de 2012. Nombrosos par\xc3\xa0metres de proc\xc3\xa9s, tals com la preparaci\xc3\xb3 de la pols de grafit inicial, l\'elecci\xc3\xb3 d\'energia ultras\xc3\xb2nica, el temps de s\xc3\xadntesi i el dissolvent, encara no s\'han optimitzat, deixant marge per a la millora potencial de l\'efici\xc3\xa8ncia i la reducci\xc3\xb3 del cost de la s\xc3\xadntesi d\'ultrasons.\n_START_SECTION_\nPropietats\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment, es considera que la qualitat m\xc3\xa9s important d\'un diamant \xc3\xa9s l\'abs\xc3\xa8ncia de tares en el cristall. La puresa i l\'alta perfecci\xc3\xb3 cristal\xc2\xb7lina fan que els diamants siguin transparents i clars, mentre que la seva duresa, dispersi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica (llustre) i estabilitat qu\xc3\xadmica (combinada amb el m\xc3\xa0rqueting), en fan una gemma popular. L\'alta conductivitat t\xc3\xa8rmica tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s important per aplicacions t\xc3\xa8cniques. Mentre que l\'alta dispersi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica \xc3\xa9s una propietat intr\xc3\xadnseca de tots els diamants, les altres propietats varien segons com s\'hagi creat el diamant.\n_START_SECTION_\nCristal\xc2\xb7linitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl diamant pot ser un sol cristall continu o pot estar fet de molts cristalls m\xc3\xa9s petits (policristall). Els diamants de cristall \xc3\xbanic grans, clars i transparents s\'utilitzen t\xc3\xadpicament en gemmes. El diamant policristal\xc2\xb7l\xc3\xad (PCD) consisteix en nombrosos granets, que es poden veure f\xc3\xa0cilment a ull nu amb absorci\xc3\xb3 i escampament forts de llum; no \xc3\xa9s apropiat per a gemmes i s\'utilitza per aplicacions industrials com eines de mineria i de tall. El diamant policristal\xc2\xb7l\xc3\xad es descriu sovint per la mida mitjana (o mida de gra) dels cristalls que el formen. Les mides de gra van des de nan\xc3\xb2metres a centenars de micr\xc3\xb2metres, i llavors els diamants corresponents s\'anomenen "nanocristal\xc2\xb7lins" i "microcristal\xc2\xb7lins", respectivament.\n_START_SECTION_\nDuresa\n_START_PARAGRAPH_\nEl diamant sint\xc3\xa8tic \xc3\xa9s el material m\xc3\xa9s dur que es coneix, definint duresa com resist\xc3\xa8ncia al ratllat. La duresa del diamant sint\xc3\xa8tic dep\xc3\xa8n de la seva puresa, perfecci\xc3\xb3 cristal\xc2\xb7lina i orientaci\xc3\xb3: la duresa \xc3\xa9s superior en cristalls purs sense tara orientats en la direcci\xc3\xb3 [111] (al llarg de la diagonal m\xc3\xa9s llarga de la xarxa c\xc3\xbabica del diamant). El diamant nanocristal\xc2\xb7l\xc3\xad produ\xc3\xaft mitjan\xc3\xa7ant creixement CVD pot tenir una duresa entre el 30% i el 75% del diamant de cristall \xc3\xbanic, i la duresa es pot controlar per aplicacions espec\xc3\xadfiques. Alguns diamants de cristall \xc3\xbanic sint\xc3\xa8tics i alguns diamants HPHT nanocristal\xc2\xb7lins s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s durs que tots els diamants naturals coneguts.\n_START_SECTION_\nImpureses i inclusions\n_START_PARAGRAPH_\nTots els diamants contenen \xc3\xa0toms a part del carboni en concentracions detectables amb t\xc3\xa8cniques anal\xc3\xadtiques. Aquests \xc3\xa0toms poden ajuntar-se en fases macrosc\xc3\xb2piques anomenades inclusions. Les impureses generalment s\'eviten, per\xc3\xb2 es poden introduir intencionadament com a manera de controlar determinades propietats del diamant. Els processos de creixement del diamant sint\xc3\xa8tic, que utilitzen dissolvents catalitzadors, generalment fan que es formin uns quants centres complexos relacionats amb les impureses, que impliquen \xc3\xa0toms de metalls de transici\xc3\xb3 (com el n\xc3\xadquel, cobalt o ferro), que afecten les propietats electr\xc3\xb2niques del material._NEWLINE_Per exemple, el diamant pur \xc3\xa9s un a\xc3\xafllant el\xc3\xa8ctric, per\xc3\xb2 el diamant amb bor afegit \xc3\xa9s conductor (i, en alguns casos, superconductor), permetent que es pugui utilitzar en aplicacions electr\xc3\xb2niques. Les impureses de  nitrogen dificulten el moviment de les dislocacions de la xarxa (defectes de l\'estructura cristal\xc2\xb7lina) i posen l\'estructura sota tensi\xc3\xb3 compressiva, i per tant n\'augmenten la duresa i la tenacitat.\n_START_SECTION_\nConductivitat t\xc3\xa8rmica\n_START_PARAGRAPH_\nAl contrari de la majoria d\'a\xc3\xafllants el\xc3\xa8ctrics, el diamant pur \xc3\xa9s un bon conductor de la calor a causa de la for\xc3\xa7a dels enlla\xc3\xa7os covalents dins del cristall. La conductivitat t\xc3\xa8rmica del diamant pur \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s gran de tots els s\xc3\xb2lids coneguts. Els cristalls simples de diamant sint\xc3\xa8tic enriquits en \xc2\xb9\xc2\xb2C (99,9%), diamant isot\xc3\xb2picament pur, tenen la conductivitat t\xc3\xa8rmica m\xc3\xa9s alta de qualsevol material, 30 W/cm\xc2\xb7K a temperatura ambient, 7,5 vegades m\xc3\xa9s alta que el coure. La conductivitat del diamant natural es redueix en un 1,1% a causa del \xc2\xb9\xc2\xb3C present de forma natural, que trenca la homogene\xc3\xaftat de la xarxa._NEWLINE_Els joiers i gemm\xc3\xb2legs utilitzen la conductivitat t\xc3\xa8rmica del diamant amb sondes t\xc3\xa8rmiques electr\xc3\xb2niques per distingir els diamants de les imitacions. Aquestes sondes consisteix en un parell de termistors muntats en una punta fina de coure, alimentats per piles. Un termistor funciona escalfant mentre que l\'altre mesura la temperatura de la punta de coure: si la pedra que s\'est\xc3\xa0 provant \xc3\xa9s un diamant, conduir\xc3\xa0 l\'energia t\xc3\xa8rmica de la punta prou r\xc3\xa0pid com per produir una caiguda de temperatura mesurable. Aquesta prova triga uns 2\xe2\x80\x933 seconds.\n_START_SECTION_\nEines de tall i mecanitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de les aplicacions industrials del diamant sint\xc3\xa8tic s\'han associat des de fa temps amb la seva duresa; aquesta propietat fa que el diamant sigui el material ideal per les m\xc3\xa0quines eina i les eines de tall. Com a material m\xc3\xa9s dur de la naturalesa, el diamant es pot utilitzar per polir, tallar, o erosionar qualsevol material, inclosos altres diamants. Les aplicacions industrials m\xc3\xa9s comunes d\'aquesta propietat inclouen les broques i serres amb punta diamant, i l\'\xc3\xbas de pols de diamant com a abrasiu. Aquestes s\xc3\xb3n de lluny les aplicacions industrials m\xc3\xa9s importants del diamant sint\xc3\xa8tic. Mentre que el diamant natural tamb\xc3\xa9 s\'utilitza per aquesta finalitat, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s popular el diamant HPHT sint\xc3\xa8tic, sobretot a causa de la millor reproductibilitat de les seves propietats mec\xc3\xa0niques. El diamant no \xc3\xa9s apropiat per la mecanitzaci\xc3\xb3 d\'aliatges ferrosos a alta velocitat, perqu\xc3\xa8 el carboni \xc3\xa9s soluble en el ferro a les altes temperatures que es creen en la mecanitzaci\xc3\xb3 a alta velocitat, provocant un desgast molt superior de les eines de diamant en comparaci\xc3\xb3 amb les alternatives._NEWLINE_La forma usual del diamant en les eines de tall s\xc3\xb3n grans d\'escala microm\xc3\xa8trica dispersats en una matriu de metall (normalment cobalt) sinteritzat a l\'eina. D\'aix\xc3\xb2, a la ind\xc3\xbastria, se\'n diu t\xc3\xadpicament diamant policristal\xc2\xb7l\xc3\xad\' (PCD). Les eines amb punta PCD es poden trobar en aplicacions de mineria i tall. Durant els \xc3\xbaltims quinze anys, s\'ha treballat per revestir eines met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques amb diamant CVD, i encara que hi ha alguns resultats prometedors, encara no s\'han substitu\xc3\xaft significativament les eines PCD tradicionals.\n_START_SECTION_\nConducci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de materials que tenen alta conductivitat t\xc3\xa8rmica tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n conductors el\xc3\xa8ctrics, com els metalls. En contrast, el diamant sint\xc3\xa8tic pur t\xc3\xa9 una alta conductivitat t\xc3\xa8rmica, per\xc3\xb2 conductivitat el\xc3\xa8ctrica negligible. Aquesta combinaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt valuosa en l\'electr\xc3\xb2nica, on s\'utilitzen diamants per fer de dissipador t\xc3\xa8rmic per d\xc3\xadodes l\xc3\xa0ser d\'alta pot\xc3\xa8ncia, matrius de l\xc3\xa0ser i transistors d\'alta pot\xc3\xa8ncia. Una dissipaci\xc3\xb3 de calor eficient prolonga la vida d\'aquests dispositius electr\xc3\xb2nics, i els alts costos de substituci\xc3\xb3 dels dispositius justifiquen els dissipadors de diamant eficients, encara que siguin comparativament cars. En tecnologia de semiconductors, els repartidors de calor de diamant eviten que el silici i altres materials semiconductors s\'escalfin excessivament.\n_START_SECTION_\nMaterial \xc3\xb2ptic\n_START_PARAGRAPH_\nEl diamant \xc3\xa9s dur, qu\xc3\xadmicament inert, i t\xc3\xa9 una conductivitat t\xc3\xa8rmica alta i un coeficient de dilataci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica baix. Aquestes propietats el fan superior a qualsevol altre material utilitzat per transmetre radiaci\xc3\xb3 infraroja i de microones. Per tant, el diamant sint\xc3\xa8tic est\xc3\xa0 comen\xc3\xa7ant a substituir el seleniur de zinc com a finestra de sortida de l\xc3\xa0sers de CO\xe2\x82\x82 d\'alta pot\xc3\xa8ncia i girotrons. Aquestes finestres policristal\xc2\xb7lines sint\xc3\xa8tiques tenen forma de disc de gran di\xc3\xa0metre (uns 10\xc2\xa0cm per girotrons) i poc gruix (per reduir l\'absorci\xc3\xb3) i nom\xc3\xa9s es poden produir amb la t\xc3\xa8cnica CVD. Les lloses d\'un sol cristall de dimensions de fins a uns 10\xc2\xa0mm s\xc3\xb3n cada vegada m\xc3\xa9s importants en diferents \xc3\xa0rees de l\'\xc3\xb2ptica, incloent repartidors de calor dins de cavitats l\xc3\xa0ser, \xc3\xb2ptica difractiva i com a medi de guany \xc3\xb2ptic en l\xc3\xa0sers Raman. Aven\xc3\xa7os recents en les t\xc3\xa8cniques de s\xc3\xadntesi HPHT i CVD han millorat prou la puresa i la perfecci\xc3\xb3 de l\'estructura cristal\xc2\xb7logr\xc3\xa0fica dels diamants de cristall \xc3\xbanic, com per substituir el silici com a material per xarxes de difracci\xc3\xb3 i material de finestra en fonts de radiaci\xc3\xb3 d\'alta pot\xc3\xa8ncia, com els sincrotrons. Tant els processos CVD com HPHT s\'utilitzen tamb\xc3\xa9 per crear encluses de diamant \xc3\xb2pticament transparents com a eina per mesurar propietats el\xc3\xa8ctriques i magn\xc3\xa8tiques a pressions molt elevades utilitzant una c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula d\'enclusa de diamant.\n_START_SECTION_\nElectr\xc3\xb2nica\n_START_PARAGRAPH_\nEl diamant sint\xc3\xa8tic t\xc3\xa9 usos potencials com a semiconductor, perqu\xc3\xa8 es pot dopar amb impureses com bor i f\xc3\xb2sfor. Com que aquests elements contenen un electr\xc3\xb3 de val\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s o un de menys que el carboni, converteixen el diamant sint\xc3\xa8tic en semiconductors de tipus P o de tipus N. Fer una junci\xc3\xb3 PN dopant seq\xc3\xbcencialment diamant sint\xc3\xa8tic amb bor i f\xc3\xb2sfor produeix d\xc3\xadodes emissors de llum (LEDs) que produeixen llum UV de 235\xc2\xa0nm. Una altra propietat \xc3\xbatil del diamant sint\xc3\xa8tic per a l\'electr\xc3\xb2nica \xc3\xa9s la mobilitat dels electrons, que arriba als 4500\xc2\xa0cm\xc2\xb2/(V\xc2\xb7s) per electrons en un diamant CVD de cristall \xc3\xbanic. La mobilitat alta \xc3\xa9s favorable per funcionar en altes freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies i els transistors d\'efecte camp fets de diamant ja han demostrat rendiments prometedors en freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies altes per damunt dels 50\xc2\xa0GHz. La gran banda prohibida del diamant (5.5 eV) li d\xc3\xb3na propietats diel\xc3\xa8ctriques excel\xc2\xb7lents. Combinat amb l\'alta estabilitat mec\xc3\xa0nica del diamant, aquestes propietats s\'utilitzen en prototipus de commutadors d\'alta pot\xc3\xa8ncia per a centrals el\xc3\xa8ctriques._NEWLINE_S\'han fabricat transistors de diamant sint\xc3\xa8tic en laboratori. S\xc3\xb3n funcionals a temperatures molt m\xc3\xa9s altes que els dispositius de silici, i s\xc3\xb3n resistents al dany qu\xc3\xadmic i de radiaci\xc3\xb3. Tot i que encara no s\'han pogut integrar transistors de diamant en electr\xc3\xb2nica comercial, s\xc3\xb3n prometedors per utilitzar-se en situacions de pot\xc3\xa8ncia excepcionalment elevada i en entorns hostils no oxidants._NEWLINE_El diamant sint\xc3\xa8tic ja s\'utilitza com a dispositiu per detectar la radiaci\xc3\xb3. \xc3\x89s resistent a la radiaci\xc3\xb3 i t\xc3\xa9 una banda prohibida molt ampla de 5,5 eV (a temperatura ambient). El diamant tamb\xc3\xa9 es distingeix dels altres semiconductors per la manca d\'un \xc3\xb2xid nadiu estable. Aix\xc3\xb2 fa que sigui dif\xc3\xadcil de fabricar dispositius MOS de superf\xc3\xadcie, per\xc3\xb2 a canvi crea el potencial perqu\xc3\xa8 la radiaci\xc3\xb3 UV pugui accedir al semiconductor actiu sense absorbir-se en una capa superficial. A causa d\'aquestes propietats, s\'utilitza en aplicacions com el detector BaBar de l\'Accelerador Lineal de Stanford i BOLD (Blind to the Optical Light Detectors for VUV solar observations, \xc3\xa9s a dir "detectors cecs a la llum \xc3\xb2ptica per observacions solars ultraviolades"). Al programa europeu LYRA es va utilitzar recentment un detector VUV de diamant._NEWLINE_El diamant CVD conductiu \xc3\xa9s un el\xc3\xa8ctrode \xc3\xbatil sota moltes circumst\xc3\xa0ncies. S\'han desenvolupat m\xc3\xa8todes fotoqu\xc3\xadmics per fer enlla\xc3\xa7os covalents entre DNA i la superf\xc3\xadcie de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de diamant policristal\xc2\xb7l\xc3\xad produ\xc3\xafdes mitjan\xc3\xa7ant CVD. Aquestes pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules modificades amb DNA es poden utilitzar per detectar diferents biomol\xc3\xa8cules, que podrien interactuar amb el DNA i per tant modificar la conductivitat el\xc3\xa8ctrica de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de diamant. A m\xc3\xa9s, es poden utilitzar diamants per detectar reaccions redox que no es poden estudiar de forma ordin\xc3\xa0ria i que en alguns casos degraden els contaminants org\xc3\xa0nics sensibles a redox en subministraments d\'aigua. Com que el diamant \xc3\xa9s estable mec\xc3\xa0nicament i qu\xc3\xadmica, es pot utilitzar d\'el\xc3\xa8ctrode sota condicions que destruirien materials tradicionals. Com a el\xc3\xa8ctrode, el diamant sint\xc3\xa8tic es pot utilitzar en tractament d\'aig\xc3\xbces residuals per efluents org\xc3\xa0nics i la producci\xc3\xb3 d\'oxidants forts.\n_START_SECTION_\nGemmes\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants sint\xc3\xa8tics destinats a gemmes es van cr\xc3\xa9ixer per m\xc3\xa8todes HPHT o CVD, i actualment representen aproximadament un 2% del mercat del diamant per a joieria. No obstant, hi ha indicadors que la quota de mercat dels diamants sint\xc3\xa8tics per joieria pot cr\xc3\xa9ixer a mesura que els aven\xc3\xa7os en la tecnologia permetin la producci\xc3\xb3 sint\xc3\xa8tic d\'alta qualitat a una escala m\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mica. Estan disponibles en groc i blau, i en quantitats menors en incolor (o blanc). El color groc prov\xc3\xa9 de les impureses de nitrogen en el proc\xc3\xa9s de fabricaci\xc3\xb3, mentre que el color blau ve del bor. Altres colors, com el rosa o el verd, es poden aconseguir despr\xc3\xa9s de la s\xc3\xadntesi utilitzant irradiaci\xc3\xb3. Algunes empreses tamb\xc3\xa9 ofereixen diamants en record que es fan cr\xc3\xa9ixer a partir de restes mortals incinerades._NEWLINE_Els diamants de qualitat gemma que es fan cr\xc3\xa9ixer en un laboratori poden ser iguals qu\xc3\xadmicament, f\xc3\xadsicament i \xc3\xb2pticament als naturals. La ind\xc3\xbastria de la mineria del diamant ha pres contramesures legals, de m\xc3\xa0rqueting i de distribuci\xc3\xb3 per protegir el seu mercat de la pres\xc3\xa8ncia emergent de diamants sint\xc3\xa8tics. Els diamants sint\xc3\xa8tics es poden distingir per espectrosc\xc3\xb2pia en les bandes infraroja, ultraviolada, o de raigs X. L\'equip DiamondView de De Beers utilitza fluoresc\xc3\xa8ncia UV per detectar traces d\'impureses de nitrogen, n\xc3\xadquel o altres metalls als diamants HPHT o CVD._NEWLINE_Almenys un fabricant de diamants creats al laboratori ha afirmat p\xc3\xbablicament el seu "comprom\xc3\xads d\'informaci\xc3\xb3" de la naturalesa dels seus diamants, i inscriu amb l\xc3\xa0ser n\xc3\xbameros de s\xc3\xa8rie a totes les seves gemmes. El web de l\'empresa mostra un exemple de com es veu una de les seves inscripcions en l\xc3\xa0ser, que inclou les paraules "Gemesis created" i el prefix del n\xc3\xbamero de s\xc3\xa8rie "LG" (laboratory grown, \xc3\xa9s a dir, fet cr\xc3\xa9ixer al laboratori)._NEWLINE_El maig de 2015, es va batre el r\xc3\xa8cord per un diamant incolor HPHT amb 10,02 quirats. La joia es va tallar a partir d\'una pedra de 32,2 quirats que havia trigat 300 hores a cr\xc3\xa9ixer._NEWLINE_La mineria tradicional dels diamants ha provocat violacions dels drets humans a \xc3\x80frica i altres llocs. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de 2006 Diamant de sang va ajudar a fer con\xc3\xa8ixer la situaci\xc3\xb3. La demanda de diamants sint\xc3\xa8tics per part dels consumidors est\xc3\xa0 augmentant, encara que la base encara \xc3\xa9s molt petita, ja que els clients busquen pedres que s\'hagin obtingut \xc3\xa8ticament, i a m\xc3\xa9s s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s barates._NEWLINE_Segons un informe del Consell de Promoci\xc3\xb3 de l\'Exportaci\xc3\xb3 de gemmes i joies, els diamants sint\xc3\xa8tics suposaven un 0,28% dels diamants produ\xc3\xafts per utilitzar-se com a gemmes el 2014._NEWLINE_Els diamants sint\xc3\xa8tics venuts en joieria t\xc3\xadpicament valen un 15\xe2\x80\x9320% menys que els seus equivalents naturals, per\xc3\xb2 s\'espera que la difer\xc3\xa8ncia de preu continu\xc3\xaf baixant a mesura que millorin les economies de producci\xc3\xb3.'