b'\n_START_ARTICLE_\nReligi\xc3\xb3 dels gals\n_START_PARAGRAPH_\nLa religi\xc3\xb3 dels gals \xc3\xa9s el nom de ritus i creences dels antics gals. Constitueix una barreja d\'elements provinents del politeisme celta amb assimilacions de la religi\xc3\xb3 romana i va perdurar fins al triomf del cristianisme a la regi\xc3\xb3. Al segle V, concretament, es van prohibir tot els rituals gals per pagans per\xc3\xb2 van continuar sent practicats en la clandestinitat fins ben entrada l\'edat mitjana, sota formes de religiositat popular. El coneixement d\'aquesta religi\xc3\xb3 prov\xc3\xa9 de troballes arqueol\xc3\xb2giqus, infer\xc3\xa8ncies de la mitologia comparada i testimonis forans (especialment romans), ja que no es conserven escrits que descriguin mites o pr\xc3\xa0ctiques gal\xc2\xb7les com a font prim\xc3\xa0ria. Algunes d\'elles van ser cristianitzades i difoses per reculls com la Llegenda \xc3\xa0uria.\n_START_SECTION_\nDivinitats\n_START_PARAGRAPH_\nUna dificultat afegida a la manca de fonts directes escrites \xc3\xa9s la diversitat de noms per referir-se als mateixos d\xc3\xa9us: conviuen te\xc3\xb2nims locals amb apel\xc2\xb7latius per evitar pronunciar el nom directament (un tab\xc3\xba associat al poder div\xc3\xad d\'aquest) i amb les assimilacions de divinitats romanes, de manera que de vegades \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil saber si es tracta de dvinitats diferents o de variants d\'un mateix culte. _NEWLINE_El pante\xc3\xb3 gal estava presidit per Lug, inventor de les arts, que va donar nom a la ciutat de Li\xc3\xb3. Va prendre trets dels d\xc3\xa9us grecs Apol\xc2\xb7lo i rom\xc3\xa0 Mercuri. Tamb\xc3\xa9 estava molt est\xc3\xa8s el culte a Cernunnos, d\xc3\xa9u lligat a la vida salvatge i que provindria directament d\'algun d\xc3\xa9u menor de la religi\xc3\xb3 protoindoeuropea que hauria crescut en import\xc3\xa0ncia, especialment a la regi\xc3\xb3 nord de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia. La deessa Epona simbolitzava la relaci\xc3\xb3 amb els cavalls, de gran import\xc3\xa0ncia a tota Europa, apart de la fertilitat i el pas a l\'altre m\xc3\xb3n despr\xc3\xa9s de la mort. Va ser adorada pels soldats romans, que la van sumar als d\xc3\xa9us d\'origen. Teutat\xc3\xa8s guardava l\'ess\xc3\xa8ncia de cada tribu gal\xc2\xb7la. Existeixen altres divinitats celtes venerades en alguna part concreta de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia.\n_START_SECTION_\nRitus\n_START_PARAGRAPH_\nEn diversos llocs es troben refer\xc3\xa8ncies a l\'adoraci\xc3\xb3 de tres figures femenines, mig deesses mig abstraccions, anomenades "mares", que sempre es representen com una tr\xc3\xadada i que serveixen per invocar la m\xc3\xa0gia associada a la vida civilitzada. Aquesta m\xc3\xa0gia es complement\xc3\xa0ria de la de la natura coneguda pels druides i es lliga al lloc de culte, normalment un poble o ciutat, que cont\xc3\xa9 una representaci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfica d\'aquestes mares. Els druides constitueixen l\'escalaf\xc3\xb3 m\xc3\xa9s alt de la classe sacerdotal, de gran import\xc3\xa0ncia a la cultura celta. Transmeten uns sabers esot\xc3\xa8rics lligats a la comunicaci\xc3\xb3 amb les forces de l\'entorn i els d\xc3\xa9us. La majoria de pr\xc3\xa0ctiques es feia al voltant de llocs sagrats com rius o arbres per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es comptava amb temples espec\xc3\xadfics, que reben el nom de fanum._NEWLINE_Se celebraven les quatre grans festes celtes: Samhain o inici d\'any, Imbolc al febrer per garantir bones collites durant l\'any, Beltane al maig per als rituals de canvi d\'estaci\xc3\xb3 i Lugnasad a l\'agost per repartir els b\xc3\xa9ns i dur a termes les principals cerim\xc3\xb2nies civils (judicis, casaments, inici d\'obres...). Apart es duien a terme ritials per peticions espec\xc3\xadfiques (com adversitats meteorol\xc3\xb2giques) o per celebrar reunions pol\xc3\xadtiques entre cabdills de relleu.'