b"\n_START_ARTICLE_\nJoan I d'Emp\xc3\xbaries\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens familiars\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Ramon Berenguer I d'Emp\xc3\xbaries i Blanca de T\xc3\xa0rent._NEWLINE_Va rebre el comtat d'Emp\xc3\xbaries el 1364, any del seu casament amb la seva primera dona, Blanca de Sic\xc3\xadlia, i el seu pare es retir\xc3\xa0 de la vida p\xc3\xbablica._NEWLINE_Va finalitzar les obres de la catedral de Castell\xc3\xb3 d'Emp\xc3\xbaries i intent\xc3\xa0 infructuosament de reprendre l'antic bisbat d'Emp\xc3\xbaries.\n_START_SECTION_\nRelacions amb Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1364 va lluitar al costat del comte-rei d'Arag\xc3\xb3 Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s contra Castella a Val\xc3\xa8ncia i Arag\xc3\xb3. Per la seva gran amistat amb l'infant Joan s'opos\xc3\xa0 al casament del comte-rei amb Sibil\xc2\xb7la de Forti\xc3\xa0 i es rebel\xc2\xb7l\xc3\xa0 contra l'autoritat d'ell. _NEWLINE_El 1380 lluit\xc3\xa0 contra Bernat Alemany, senyor de Foix\xc3\xa0. El rei Pere III, sogre seu, impos\xc3\xa0 una treva el 1381, per\xc3\xb2 esclat\xc3\xa0 una guerra civil interna entre partidaris del rei i del comte. Les tropes reials aprofitaren el moment i entraren al comtat. La comtessa Joana intent\xc3\xa0 posar pau entre el seu marit i el seu pare, per\xc3\xb2 fou humiliada per part d'aquest \xc3\xbaltim, i mor\xc3\xad al cap de pocs dies (1384). El comte llavors deman\xc3\xa0 ajuda als gascons per continuar la guerra, per\xc3\xb2 fou derrotat i perd\xc3\xa9 el comtat que fou incorporat a la corona el 1386._NEWLINE_A la mort del comte-rei Pere III el nou rei Joan I, gran amic seu, li retorn\xc3\xa0 el comtat com a administrador del seu fill. En les lluites contra els Armanyac fou sospit\xc3\xb3s de complicitat amb el comte de Foix i fou empresonat a Castellv\xc3\xad de Rosanes, on mor\xc3\xad el 1398.\n_START_SECTION_\nPresident de la Generalitat\n_START_PARAGRAPH_\nJoan I d'Emp\xc3\xbaries va ser nomenat diputat pel bra\xc3\xa7 militar a les Corts de Lleida (1375), al mateix temps que Romeu Sescomes ho fou pel bra\xc3\xa7 eclesi\xc3\xa0stic i, per tant, President de la Generalitat de Catalunya. El 10 d'abril de 1376 Romeu Sescomes deix\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec i fou substitu\xc3\xaft circumstancialment per Ramon Gener, per\xc3\xb2 Joan I d'Emp\xc3\xbaries exerc\xc3\xad la seva preemin\xc3\xa8ncia entre els diputats, com a membre de la fam\xc3\xadlia reial, i ocup\xc3\xa0 el m\xc3\xa0xim c\xc3\xa0rrec de la Generalitat, tot i que nom\xc3\xa9s va ser durant uns mesos, fins a les Corts de Monts\xc3\xb3 (1376)."