b"\n_START_ARTICLE_\nSon Servera\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim de Son Servera apareix documentat per primera vegada el 1560 sota la forma Son Servera, i \xc3\xa9s format seguint el procediment m\xc3\xa9s habitual a Mallorca per a crear top\xc3\xb2nims de possessions: la part\xc3\xadcula son, que prov\xc3\xa9 de \xc3\xa7o d'en (aix\xc3\xb2 d'en, propietat d'en)\xc2\xa0; i Cervera, el llinatge de la fam\xc3\xadlia propiet\xc3\xa0ria de les terres. Hi ha pol\xc3\xa8mica per l'ortografia del top\xc3\xb2nim, at\xc3\xa8s que, tradicionalment, hom ha escrit sempre Servera, per\xc3\xb2 sembla que la forma Cervera \xc3\xa9s l'etimol\xc3\xb2gica, perqu\xc3\xa8 el llinatge prov\xc3\xa9 d'una fam\xc3\xadlia principatina establerta a Mallorca que procedia de la vila de Cervera. No obstant aix\xc3\xb2, hom ha apuntat tamb\xc3\xa9 la possibilitat que el nom de la fam\xc3\xadlia vengui del substantiu servera._NEWLINE_El top\xc3\xb2nim de Son Servera despla\xc3\xa7\xc3\xa0 l'antic nom de Binicanella, una antiga alqueria isl\xc3\xa0mica que apareix documentada Benu Quinena el segle XIII. Aquest top\xc3\xb2nim, en des\xc3\xbas m\xc3\xa9s avant del segle XVI, fou reviscolat arran de la fundaci\xc3\xb3 d'un monestir benedict\xc3\xad a Son Servera, el qual prengu\xc3\xa9 el nom de Santa Maria de Binicanella.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Son Servera, cap del municipi, s'aixeca a la falda del Puig de sa Font, de 273 metres d'altitud. A l'est, a tocar de la costa, se situen les poblacions de Cala Millor i Cala Bona unides entre si i travessades per un passeig. Al nord i en direcci\xc3\xb3 al cap des Pinar es troben els nuclis residencials de la sa Marjal i es Ribell._NEWLINE_La part de la costa forma una badia que porta el seu mateix nom.\n_START_SECTION_\nDels primers pobladors a l'arribada de l'islam\n_START_PARAGRAPH_\nDins el terme municipal de Son Servera es troben m\xc3\xa9s de 40 jaciments arqueol\xc3\xb2gics. Hi ha coves de l'\xc3\xa8poca pretalai\xc3\xb2tica com les de Son Sard o les de la Font Gata. La cultura talai\xc3\xb2tica ha deixat gran quantitat de talaiots i habitacions i, fins i tot, turons fortificats: Pula, Son Gener, la Pleta o Mestre Ramon..._NEWLINE_Al Port Vell, a la zona de Banyeres, hom hi va trobar una vil\xc2\xb7la tardoromana de la qual es conservava una part important dels banys. Justament, el top\xc3\xb2nim Banyeres apareix documentat els primers anys despr\xc3\xa9s de la Conquesta com a Albainmeria i Albaynhayra, de manera que no hi ha dubte que aquest top\xc3\xb2nim, avui en des\xc3\xbas, prov\xc3\xa9 del fet que en aquella zona hi havia uns banys.\n_START_SECTION_\nL'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nLes terres de l'actual terme de Son Servera formaren part del juz de Yartan, que es corresponia aproximadament amb els actuals municipis d'Art\xc3\xa0, Capdepera i Son Servera. Sembla que a l'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica les dues alqueries m\xc3\xa9s importants eren Benu Quinena Algarbia (si fa no fa devers Fetget, la Canal, la Penya Rotja, Son Comparet...) i Benu-Quinena Exarquia (aprox. Ca s'Hereu, Son Esquerr\xc3\xa0, Son Corb, Son Floriana...), l'alqueria de ponent i l'alqueria de llevant respectivament, dels fills de Quinena (l'alqueria que don\xc3\xa0 lloc a la vila actual). Una altra alqueria important era l'anomenada Banyeres (Son Sard, Sant Jordi, es Rafal...)._NEWLINE_Algunes restes isl\xc3\xa0miques destacables a Son Servera s\xc3\xb3n l'hort tancat i la font de sa Jordana i els molins hidr\xc3\xa0ulics de Son Sard i de Son Comparet (per\xc3\xb2 no el mol\xc3\xad de Son Corb, del segle XVIII, o el de l'Hort d'en Nebot, de comen\xc3\xa7ament del XX).\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3 dispersa a Son Servera\n_START_PARAGRAPH_\nCom a recompensa a l'ajuda proporcionada en la conquesta de Mallorca, el rei en Jaume va concedir a la ciutat i als homes de Marsella 45 alqueries, 21 de les quals es trobaven al terme d'Art\xc3\xa0. Els marsellesos, de tradici\xc3\xb3 marinera, varen esser destinats a la costa de l'antic juz d'Art\xc3\xa0, del qual feia part l'actual Son Servera. Tamb\xc3\xa9 part de la contrada va pert\xc3\xa0nyer als premonstratesos de Bellpuig, els quals donaren l'alqueria de Banyeres a Ferrer de Banyeres el 1231. El 1232, les alqueries de Beni Dahom i d'Alfamah -Son Favar- foren cedides als cavallers de l'orde militar de Sant Jordi d'Alfama. L'alqueria d'Alixicrati -Xiclati- va esser donada a Pere Peris. El rei es reserv\xc3\xa0 la de Dal-Huaran\xc3\xad -sa Jordina-, tot i que despr\xc3\xa9s la ced\xc3\xad a l'infant Pere de Portugal._NEWLINE_La poblaci\xc3\xb3 es va mantenir dispersa per les alqueries durant el segle XIII, sense cap nucli important. Les Ordinacions de l'any 1300 preveien la construcci\xc3\xb3 d'una pobla \xc2\xabdevers lo Port de Banyeres\xc2\xbb, al Port Vell actual, per\xc3\xb2 no s'arrib\xc3\xa0 a dur a terme. Prest, la fam\xc3\xadlia dels Cervera, provinent de Porreres, es convert\xc3\xad en la gran propiet\xc3\xa0ria de les terres de Benicanella, que inclo\xc3\xafa la major part de l'actual terme municipal. L'altra gran fam\xc3\xadlia era la dels Ferri, amb la qual s'emparentaren per mitj\xc3\xa0 de matrimonis._NEWLINE_No \xc3\xa9s fins al segle XV que Binicanella comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a patir les divisions i parcel\xc2\xb7lacions que afavoriren el posterior naixement del nucli de Son Servera. Aix\xc3\xad, el 1475, amb la mort de Salvador Cervera es divideix Binicanella en dues meitats: la de tramuntana acab\xc3\xa0 per prendre el nom de Son Fra Gar\xc3\xad i la de migjorn agaf\xc3\xa0 el de Ca l'Hereu. Al comen\xc3\xa7ament del segle XVI hom t\xc3\xa9 les primeres not\xc3\xadcies de la Torre dels Cervera. La torre fou bastida conjuntament pels senyors de les dues possessions per protegir la poblaci\xc3\xb3 de les seves terres en cas d'atac dels sarra\xc3\xafns a les terres de Llevant. Es trobava en un punt intermedi entre ambdues terres, que en l'actualitat \xc3\xa9s el centre de Son Servera: es tracta de la Torre de la Vicaria, a l'esgl\xc3\xa9sia vella._NEWLINE_A comen\xc3\xa7ament del segle XVI, Binicanella de tramuntana romangu\xc3\xa9 dividida en dues parts: una la constitu\xc3\xafen el Rafal de Comparet i Banyeres, i l'altra s'anomen\xc3\xa0 Son Fra Gar\xc3\xad, de la qual m\xc3\xa9s tard es desprengueren la Canal, el Rafal den Causes, Fetget i la Penya Rotja. El 1560 produ\xc3\xad la segona gran partici\xc3\xb3 de Binicanella, aquesta vegada la part de migjorn: Salvador Cervera, de malnom s'Hereu, reparteix la seva possessi\xc3\xb3 entre els seus sis fills; Salvador Cervera heret\xc3\xa0 Ca l'Hereu i la resta de germans donaren lloc a noves possessions i top\xc3\xb2nims com la Plana, Son Esquerr\xc3\xa0, Son Corb i Son Floriana. Un document sobre el costum de celebrar missa de l'any 1580 podria indicar que ja existien cases entorn de la Torre dels Cervera que form\xc3\xa0s un petit llogaret. Sembla que el 1596 ja hi havia un grapat de cases a Ca l'Hereu.\n_START_SECTION_\nEl naixement de la vila (segle XVII)\n_START_PARAGRAPH_\nA mitjan segle XVII, la possessi\xc3\xb3 de Son Fra Gar\xc3\xad havia acumulat molts de deutes i els propietaris, els germans Salvador i Sebasti\xc3\xa0 Cervera, no l'aconseguiren vendre per poder pagar. De resultes, el 1666 la Reial Audi\xc3\xa8ncia vengu\xc3\xa9 la possessi\xc3\xb3 de Son Fra Gar\xc3\xad en p\xc3\xbablica subhasta i la Universitat d'Art\xc3\xa0 la va decidir de comprar per establir-la. Entre les condicions de compra hi figurava que les partides venudes no podien sobrepujar les quatre quarterades i que nom\xc3\xa9s es podien establir a fills del terme d'Art\xc3\xa0 (actuals municipis d'Art\xc3\xa0, Capdepera i Son Servera)._NEWLINE_Entre 1666 i 1684 hom bast\xc3\xad els establits de l'antiga possessi\xc3\xb3, un total d'uns 71 nous terrenys de petita propietat, part dels quals ja inclo\xc3\xafa cases i corral. Sembla que pr\xc3\xa8viament ja existia conjunt de cases, at\xc3\xa8s que hom documenta que, d'entre els primers establits, n'hi havia que afrontaven amb via p\xc3\xbablica i cases d'altres propietaris. Aquesta via p\xc3\xbablica era la parti\xc3\xb3 entre les possessions de Son Fra Gar\xc3\xad i Ca l'Hereu, que partia de la Torre dels Cervera cap al cim del Puig de la Font (actual carrer Doctor Servera). Per tant, les cases ja existents es trobaven dins Ca l'Hereu, i devien ser una quinzena._NEWLINE_L'increment del nombre de ve\xc3\xafns f\xc3\xa9u que la primitiva capella de la possessi\xc3\xb3 fos ampliada durant els segles XVII i XVIII. El 1750 la poblaci\xc3\xb3 era de 982 habitants i, el 1755, el bisbe Lloren\xc3\xa7 Despuig Cotoner l'erig\xc3\xad en vicaria in capite. El 1789, Jeroni de Berard indic\xc3\xa0 que la vila la integraven 255 cases, for\xc3\xa7a dividides. En el pla que al\xc3\xa7\xc3\xa0 aquest erudit i militar hi ha representats una desena de carrers.\n_START_SECTION_\nIndepend\xc3\xa8ncia municipal\n_START_PARAGRAPH_\nLa Constituci\xc3\xb3 de Cadis (1812) proclam\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 d'ajuntaments per a tots aquells nuclis de poblaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de 1.000 habitants. L'any 1813 es dugu\xc3\xa9 a terme el recompte de la poblaci\xc3\xb3 (padr\xc3\xb3 del Vicari Nadal) amb un resultat de 1.651 habitants a gener d'aquest any: 1.233 a la vila i 418 a fora vila._NEWLINE_Dia 18 de gener de 1814 Son Servera assoleix el seu primer per\xc3\xadode d'independ\xc3\xa8ncia. La suspensi\xc3\xb3 de la Pepa aquest mateix any (18-8-1814) t\xc3\xa9 com a resultat la dissoluci\xc3\xb3 de l'ajuntament i la reincorporaci\xc3\xb3 a Art\xc3\xa0. Per\xc3\xb2 l'arribada del trienni liberal (1820-1823) d\xc3\xb3na lloc a la reclamaci\xc3\xb3 de la independ\xc3\xa8ncia de Son Servera. A principi de 1820 Son Servera tenia 1.808 habitants per\xc3\xb2 els efectes de la gran epid\xc3\xa8mia de pesta la redu\xc3\xafren a 768 a finals d'any._NEWLINE_Tot al llarg del segle XIX i primera meitat del XX, Son Servera mantengu\xc3\xa9 com a municipi eminentment rural dedicat principalment al conreu de sec\xc3\xa0, a difer\xc3\xa8ncia dels municipis ve\xc3\xafns que incorporaren un cert grau d'artesania i ind\xc3\xbastria o d'altres activitats del sector primari, com la ramaderia o el conreu de la vinya. No fou fins a la d\xc3\xa8cada dels seixanta que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a prendre impuls el turisme, el qual actualment \xc3\xa9s la dedicaci\xc3\xb3 principal de tot el municipi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a la m\xc3\xbasica, Son Servera compta amb diverses formacions musicals de totes castes, com la Banda de M\xc3\xbasica Local de Son Servera, la Coral de Son Servera, el grup de balls populars Sa Revetla. De Son Servera tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n els components del grup de rock en catal\xc3\xa0 Anegats.\n_START_SECTION_\nEsports\n_START_PARAGRAPH_\nL'equip de la vila \xc3\xa9s el CE Server\xc3\xad, fundat el 1933, que juga al Camp Municipal de ses Eres"