b"\n_START_ARTICLE_\nCalendari civil\n_START_PARAGRAPH_\nEl calendari civil \xc3\xa9s el calendari, o un dels diversos calendaris, que cada pa\xc3\xads utilitza per a finalitats civils, oficials o administratives. El calendari civil gaireb\xc3\xa9 sempre \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s utilitzat. El calendari civil m\xc3\xa9s est\xc3\xa8s i la norma internacional de facto \xc3\xa9s el calendari gregori\xc3\xa0, adoptat per molts pa\xc3\xafsos seculars i no cristians, encara que alguns pa\xc3\xafsos utilitzen altres calendaris.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUn calendari \xc3\xa9s el sistema de mesura d'unitats llargues de temps. En els pa\xc3\xafsos musulmans els calendaris es basen principalment en el calendari lunar, mentre que a Europa, Am\xc3\xa8rica i altres zones del m\xc3\xb3n s'utilitza el calendari solar, que al seu torn parteix de l'any tr\xc3\xb2pic de 365,2422 dies solars mitjans. El fet que no hi hagi un nombre enter de dies fa que aquest calendari sigui poc pr\xc3\xa0ctic per l'\xc3\xbas habitual de la poblaci\xc3\xb3. Des de l'antiguitat cl\xc3\xa0ssica hi ha hagut moltes propostes per solucionar aquesta problem\xc3\xa0tica, partint de l'any tr\xc3\xb2pic i donant m\xc3\xa9s o menys llarg\xc3\xa0ria als mesos._NEWLINE_Juli C\xc3\xa8sar assessorat per Sos\xc3\xadgenes foren els grans reformadors, instaurant el 46 aC el calendari juli\xc3\xa0, format per cicles de quatre anys, amb tres anys comuns de 365 dies i un any de trasp\xc3\xa0s de 366 dies; convertint la durada de l'any civil mitj\xc3\xa0 en 365,25 dies. Durant les d\xc3\xa8cades posteriors el calendari pat\xc3\xad petites reformes, com la reducci\xc3\xb3 dels dies de febrer. El cas \xc3\xa9s que tots els pa\xc3\xafsos europeus descendents de l'imperi rom\xc3\xa0 van adoptar aquest calendari. El seu principal problema \xc3\xa9s que l'any tr\xc3\xb2pic \xc3\xa9s 11 segons i 14 minuts m\xc3\xa9s curt que l'any juli\xc3\xa0, el que genera un problema amb la predicci\xc3\xb3 d'equinoccis i solsticis i cada 128 anys genera un dia de retard._NEWLINE_Un dels problemes principals va sorgir al segle IV al voltant de la data de la festivitat de la Pasqua, que es celebra el primer diumenge despr\xc3\xa9s de la lluna plena, i anava acumulant retards. El 1580 el retard ja era de 10 dies. Va ser Gregori XIII que assessorat per els germans Lilius, el 1582 va publicar una butlla papal amb el calendari gregori\xc3\xa0, que s'ajustava millor a l'any tr\xc3\xb2pic. En la seva aplicaci\xc3\xb3, per recuperar dies perduts, es va passar del dijous 4 d'octubre de 1582 directament al divendres 15 d'octubre de 1582. Amb aquesta reforma, de cada 400 anys n'hi ha 303 de 365 dies i 97 de 366 dies, i per tant la difer\xc3\xa8ncia amb l'any tr\xc3\xb2pic passa a ser de 0,0003 dies, un dia de retard cada 3.333 anys. El calendari gregori\xc3\xa0 fou adoptat com a calendari civil progressivament, primer pels pa\xc3\xafsos cat\xc3\xb2lics i despr\xc3\xa9s per d'altres entre els segles XVI i XX."