b'\n_START_ARTICLE_\nTarifa\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu nom deriva de Tarif Abu Zura, client de Mussa ibn Nussayr, governador d\'Ifriquiya que va fer una r\xc3\xa0tzia d\'exploraci\xc3\xb3 el 710 a l\'altre costat de l\'Estret. Ho va fer amb 100 cavallers i 400 infants i van desembarcar a un lloc anomenat djazirat Tarif, o illa de Tarif (illa de les Palomes actual), que despr\xc3\xa9s fou Tarifa. Van fer una incursi\xc3\xb3 a pobles hispanoromans del regne visigot i van retornar amb for\xc3\xa7a bot\xc3\xad i captius. Com que Tarif no \xc3\xa9s esmentat a les fonts \xc3\xa0rabs orientals, J. Vallv\xc3\xa9 pensa que el nom derivaria realment de Tarfa o Tarf, que vol dir "punta" (punta de terra) i que sembla que ja li donaven els romans (el tarragon\xc3\xad Pau Orosi) que l\'anomenen "Punta d\'Europa", tradici\xc3\xb3 que ja estava recollida pels \xc3\xa0rabs); tot i aix\xc3\xad la r\xc3\xa0tzia de Tarif tamb\xc3\xa9 va tenir lloc per\xc3\xb2 no li hauria donat el nom._NEWLINE_El 711 fou el primer lloc ocupat pels musulmans; va restar sent nom\xc3\xa9s un llogaret de pescadors fins que el segle X es va fortificar i el 960 els omeies van construir una fortalesa al lloc. A l\'enfonsament del califat a l\'inici del segle XI, va formar part de la Taifa d\'Algesires (1031) i el 1057 va passar als abb\xc3\xa0dides de 1057. A partir de 1085 les tropes cristianes d\'Alfons VI amena\xc3\xa7aven les fronteres del Regne de Sevilla i el rei va demanar ajut als almor\xc3\xa0vits que es van fer fort a Algesires i Tarifa i despr\xc3\xa9s van conquerir l\'\xc3\x80ndalus. El 1147 els almohades es van establir a Tarifa. El 1231 va tornar a dependre de la segona Taifa d\'Algesires i despr\xc3\xa9s va passar a Granada. El rei va demanar ajuts als benimerins i els va cedir a canvi Tarifa i Algesires (1273)._NEWLINE_El 21 de setembre de 1292, amb el suport de l\'estol de deu galeres catalanes comandades per Berenguer de Montoliu fou conquerida als benimerins despr\xc3\xa9s d\'un setge pel rei San\xc3\xa7 IV significant el trencament del pacte amb Muh\xc3\xa0mmad II al-Faqih en no cedir la pla\xc3\xa7a al regne nassirita. Alonso P\xc3\xa9rez de Guzm\xc3\xa1n fou nomenat governador. El 1294 els benimerins es van presentar a la ciutat i la van assetjar; el fill de P\xc3\xa9rez fou capturat i van oferir alliberar-lo a canvi de la rendici\xc3\xb3; per\xc3\xb2 la llegenda diu que el defensor es va negar i va llen\xc3\xa7ar el seu propi punyal per ser utilitzat per matar al seu fill. El setge va fracassar i va restar cristiana. El 1340 fou assetjada pels musulmans quan la governava Juan Benavides. Tarifa va resistir del 23 de setembre fins al 29 d\'octubre, quan l\'arribada de refor\xc3\xa7os cristians van imposar l\'aixecament del bloqueig; l\'endem\xc3\xa0 es va lliurar la batalla del Salado a la vora del riu Salado.'