b"\n_START_ARTICLE_\nRhode\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nDes del Renaixement, la tradici\xc3\xb3 erudita identific\xc3\xa0 Rhode amb Roses, per\xc3\xb2 no se'n tingu\xc3\xa9 confirmaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica fins que, a la d\xc3\xa8cada de 1960, s'excav\xc3\xa0 una ciutat romana del Baix Imperi dintre del recinte de la Ciutadella de Roses, amb nivells arqueol\xc3\xb2gics que arriben fins a l'\xc3\xa8poca grega. El 1916-1917 hi va excavar Emili Gandia i Ortega, per\xc3\xb2 els resultats restaren in\xc3\xa8dits._NEWLINE_Els indicis arqueol\xc3\xb2gics i escrits apuntaven vers una col\xc3\xb2nia aparentment fundada pels rodis. Tant el nom de la ciutat finalment localitzada, com el seu emblema (la rosa dels rodis, que apareix al revers de les monedes que s'hi encunyaren) i la tradici\xc3\xb3 escrita grecollatina (en particular, Estrab\xc3\xb3, que al segle I aC n'afirm\xc3\xa0 una fundaci\xc3\xb3 r\xc3\xb2dia i posterior transfer\xc3\xa8ncia als massaliotes), semblaven abonar aquesta hip\xc3\xb2tesi. Ara b\xc3\xa9, l'expansi\xc3\xb3 dels rodis per la Mediterr\xc3\xa0nia occidental, abans de l'hegemonia dels foceus, \xc3\xa9s molt mal coneguda, documentalment i arqueol\xc3\xb2gicament. Si una fundaci\xc3\xb3 r\xc3\xb2dia fos certa, implicaria una cronologia en el segle VIII o VII aC i, tanmateix, les excavacions arqueol\xc3\xb2giques al jaciment de Rhode no proporcionen proves anteriors al segle IV aC. D'altra banda, algunes fonts escrites vinculen la fundaci\xc3\xb3 a Mass\xc3\xa0lia, i l'arqueologia els d\xc3\xb3na la ra\xc3\xb3._NEWLINE_D'acord amb aix\xc3\xb2, actualment es pensa que Rhode hauria estat fundada en el segon quart del segle IV aC pels grecs de Mass\xc3\xa0lia. Els massaliotes s'instal\xc2\xb7laren a Roses, molt probablement sobre un assentament ib\xc3\xa8ric anterior, per recuperar el mercat que els grecs foceus d'Emp\xc3\xbaries, primer dependents d'ells i ara rivals, havien conquerit durant el segle anterior. La badia de Roses els oferia un port natural d'immillorables condicions per comerciar amb els ibers que habitaven a la comarca, ara amb uns nivells d'ocupaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s atractius que quan escolliren Emp\xc3\xbaries per a una primera fundaci\xc3\xb3. La vinculaci\xc3\xb3 als rodis s'ent\xc3\xa9n actualment com una llegenda propagand\xc3\xadstica originada a Rodes o a la mateixa Rhode.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el tercer quart del segle IV aC es consolid\xc3\xa0 el nou nucli comercial fundat per Mass\xc3\xa0lia, que hi exercia el control i se'n servia com a port secundari, molt probablement destinat sobretot a drenar els excedents de cereals de la plana. El territori llavors dominat per Rhode era el situat entre la Muga i l'Albera, en el qual destacava el nucli ib\xc3\xa8ric de Peralada, i de fet possiblement coincident amb al pagus alt-medieval de Peralada. La zona urbana habitada en aquests moments era el tur\xc3\xb3 de Santa Maria, sobre el qual m\xc3\xa9s tard seria fundat el monestir de Santa Maria de Roses. _NEWLINE_A partir de finals del segle IV aC Rhode experiment\xc3\xa0 una forta expansi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica, que la port\xc3\xa0 a independitzar-se de Mass\xc3\xa0lia i a afirmar-se com a ciutat. Durant aquesta \xc3\xa8poca es constru\xc3\xafren edificis p\xc3\xbablics i, particularment, un nou h\xc3\xa0bitat artesanal i portuari, l'anomenat barri hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic, la ciutat encuny\xc3\xa0 dracmes propis (amb la llegenda rodeton i la imatge d'una rosa) i deix\xc3\xa0 sentir la seva influ\xc3\xa8ncia comercial nord enll\xc3\xa0 fins a l'Erau. _NEWLINE_El segle III aC fou per a Rhode una \xc3\xa8poca florent, en qu\xc3\xa8 exportava cer\xc3\xa0mica pr\xc3\xb2pia (sobretot de vern\xc3\xads negre) a altres indrets de la Mediterr\xc3\xa0nia occidental, que tamb\xc3\xa9 col\xc2\xb7locava al mateix mercat altempordan\xc3\xa8s. Aparentment, Rhode es va veure beneficiada per l'allunyament dels interessos de Mass\xc3\xa0lia, que s'aproxim\xc3\xa0 a Roma per contrarestar la creixent pressi\xc3\xb3 cartaginesa, alhora que ella mateixa, com Emp\xc3\xbaries, basculava cap a les xarxes comercials p\xc3\xbaniques, sobretot de les illes Balears, important centre de redistribuci\xc3\xb3 cap a la Mediterr\xc3\xa0nia central i meridional. Aquest desenvolupament econ\xc3\xb2mic es degu\xc3\xa9 veure alimentat per un creixement demogr\xc3\xa0fic, probablement constitu\xc3\xaft per poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena de la comarca. D'altra banda, hom pensa que la relaci\xc3\xb3 amb Emp\xc3\xbaries degu\xc3\xa9 passar per moments d'entesa comercial i d'oberta rivalitat._NEWLINE_A partir de finals del segle III aC, paral\xc2\xb7lelament a la creixent penetraci\xc3\xb3 romana i a l'inici de la Segona Guerra P\xc3\xbanica, que limit\xc3\xa0 progressivament l'anterior influ\xc3\xa8ncia comercial de la ciutat, s'inici\xc3\xa0 una lenta davallada, que pos\xc3\xa0 Rhode, com Emp\xc3\xbaries, davant la tessitura d'haver d'optar per fer costat a la nova pot\xc3\xa8ncia emergent romana o per enfrontar-s'hi. En aquests moments d'inestabilitat econ\xc3\xb2mica i militar ambdues col\xc3\xb2nies gregues es fortificaren. _NEWLINE_Les col\xc3\xb2nies gregues de la costa catalana acabaren cedint davant Roma i aliant-se amb la nova pot\xc3\xa8ncia. Emp\xc3\xbaries obr\xc3\xad les portes a Escipi\xc3\xb3, que hi desembarc\xc3\xa0 al capdavant del seu ex\xc3\xa8rcit el 218 aC, i els romans optaren a partir d'aleshores per potenciar aquesta ciutat com a m\xc3\xa0xima aliada a la zona. Per\xc3\xb2 els ibers es resistiren a la dominaci\xc3\xb3 romana i s'hi enfrontaren, i tamb\xc3\xa9 ho f\xc3\xa9u Rhode, potser a causa de la import\xc3\xa0ncia de l'element ind\xc3\xadgena en el seu poblament. Roma reaccion\xc3\xa0 brutalment i un nou ex\xc3\xa8rcit comandat pel c\xc3\xb2nsol Marc Porci Cat\xc3\xb3 desembarc\xc3\xa0 a Emp\xc3\xbaries i expugn\xc3\xa0 Ullastret i els altres nuclis de poblaci\xc3\xb3 ib\xc3\xa8rics i tamb\xc3\xa9 Rhode, que des d'aleshores esdevingu\xc3\xa9 un nucli menor sota control emporit\xc3\xa0._NEWLINE_Durant l'Alt Imperi, no es troben gaire vestigis de la pres\xc3\xa8ncia romana al jaciment i per aix\xc3\xb2 se suposa que Rhode va ser un nucli residual en la xarxa de ciutats romanes de Catalunya. M\xc3\xa9s tard, per\xc3\xb2, quan Emp\xc3\xbaries entr\xc3\xa0 en decad\xc3\xa8ncia durant la crisi del segle III, Rhode, ben significativament, revif\xc3\xa0. Excavacions recents hi han localitzat una factoria de salaons de peix que estigu\xc3\xa9 en activitat durant els segles IV i V. Despr\xc3\xa9s, fou assolada pels vascons al segle VI i, finalment, conquerida pels \xc3\xa0rabs el 713, que la van dominar fins vers el 797."