b"\n_START_ARTICLE_\nNola\n_START_SECTION_\nPersonatges famosos\n_START_PARAGRAPH_\nEl 26 de juliol es fa a la ciutat un festival dedicat a Sant Paul\xc3\xad, bisbe de la ciutat que va inventar les campanes de les esgl\xc3\xa9sies (que van agafar el nom de la regi\xc3\xb3). _NEWLINE_El 1548 va n\xc3\xa9ixer a la ciutat el lliurepensador Giordano Bruno. Tamb\xc3\xa9 va n\xc3\xa9ixer a Nola l'escultor Giovanni Marliano i alguns dels seus treballs es conserven a la catedral. Aix\xc3\xad com els compositors Alessandro Speranza (1728-1797), i Giovanni Domenico da Nola (segle XVI).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFou probablement una ciutat dels \xc3\xa0usons (aix\xc3\xad ho indica Hecataeus) i despr\xc3\xa9s fou colonitzada per Cumae (segons Just\xc3\xad fou col\xc3\xb2nia calc\xc3\xaddica igual que la ve\xc3\xafna Avella, per\xc3\xb2 com que Cumae era una col\xc3\xb2nia de Calcis probablement es refereix a aix\xc3\xb2 i no directament col\xc3\xb2nia de Calcis). A l'entorn del 471 aC (Velleius Paterculus) s'hi haurien establert els etruscs al mateix temps que a C\xc3\xa0pua, tot i que la ciutat ja devia existir molt abans; com la majoria de la Camp\xc3\xa0nia va passar als samnites en circumst\xc3\xa0ncies desconegudes vers el 440 aC. Al temps de la primera guerra dels samnites amb els romans ocupava la ciutat un poble osc estretament aliat dels samnites, que es feien dir els campanis, probablement una branca dels samnites._NEWLINE_La seva primera aparici\xc3\xb3 certa a la historia \xc3\xa9s del 328 aC, just abans de la segona guerra samnita, quan Roma va iniciar la guerra contra les ciutats gregues de Palaepolis i Neapolis i Nola els hi va enviar un cos de 2.000 soldats com ajut i els samnites en van enviar quatre mil. Per\xc3\xb2 quan fou evident que les ciutats se sotmetrien a Roma el contingent de Nola es va retirar. Roma no va oblidar el fet i el 313 aC va assetjar la ciutat que va ocupar amb certa facilitat. Sembla que en el tractat de pau va obtenir la condici\xc3\xb3 de ciutat aliada o federada. _NEWLINE_No torna a apar\xc3\xa8ixer fins a la Segona Guerra P\xc3\xbanica quant va destacar per la fidelitat a Roma i va resistir a les forces d'Ann\xc3\xadbal que havien ocupat C\xc3\xa0pua el 216 aC i esperaven fer el mateix amb Nola, ja que tenien un partit favorable a l'interior; Ann\xc3\xadbal es va presentar prop de la ciutat on la poblaci\xc3\xb3 en general era favorable als cartaginesos per\xc3\xb2 la noblesa i el senat local restaven fidels a l'alian\xc3\xa7a romana i van rebre a la ciutat a una for\xc3\xa7a romana dirigida per Marcel; Ann\xc3\xadbal es va haver de retirar i despr\xc3\xa9s de la conquesta de Nuceria Alfaterna va tornar i va assetjar Nola fins que Marcel va fer una sortida i va infringir considerables p\xc3\xa8rdues als cartaginesos que es van retirar. Fou poc m\xc3\xa9s que una escaramussa per\xc3\xb2 fou presentada com una gran batalla per apujar la moral romana._NEWLINE_Ann\xc3\xadbal la va atacar altre cop el 215 aC per\xc3\xb2 altre cop, durant el setge, una sortida de Marcel va desorganitzar als atacants que van desistir. Ho van tornar a provar el 214 aC amb el mateix resultat._NEWLINE_En esclatar la guerra social el 90 aC la ciutat tenia una guarnici\xc3\xb3 de 2000 homes dirigida pel pretor L. Postumius, per\xc3\xb2 la ciutat es va entregar al l\xc3\xadder samnita C. Papius, i va esdevenir una fortalesa dels confederats italians en aquesta part d'It\xc3\xa0lia. S'hi van refugiar les restes de l'ex\xc3\xa8rcit de L. Cluentius despr\xc3\xa9s de la seva derrota davant Sul\xc2\xb7la. Despr\xc3\xa9s de la pau que van fer la majoria dels confederats, Nola va mantenir la revolta i un ex\xc3\xa8rcit rom\xc3\xa0 la va haver d'assetjar i encara ho estava fent quan va esclatar la lluita en Gai Mari i Sul\xc2\xb7la. Els samnites que defensaven Nola es van posar del costat de Mari i de Cinna i fins a la vict\xc3\xb2ria final de Sul\xc2\xb7la aquest no va poder dominar la ciutat. Sul\xc2\xb7la va castigar severament a la ciutat com ho va fer amb altres; el seu territori m\xc3\xa9s f\xc3\xa8rtil fou donat al soldats del dictador i va esdevenir col\xc3\xb2nia; els antics habitants foren expulsats de la ciutat. _NEWLINE_Sota August va rebre una segona col\xc3\xb2nia, i una tercera sota Vespasi\xc3\xa0. En temps de Diocleci\xc3\xa0 una inscripci\xc3\xb3 l'esmenta com Colonia Felix Augusta Nolana._NEWLINE_August va morir a Nola quan tornava de Beneventum, acompanyat de Tiberi, l'any 14. Des Nola fins a Bovillae una process\xc3\xb3 f\xc3\xbanebre va ser rebuda pels senadors locals per arreu on passava. _NEWLINE_Nola va ser una ciutat important durant l'Imperi sobretot des del temps de Vespasi\xc3\xa0, i al segle IV fou seu episcopal._NEWLINE_El 410 fou saquejada pel got Alaric I i el 453 per Genseric i els seus v\xc3\xa0ndals. El 647 va passar al ducat de Benevent; m\xc3\xa9s tard fou saquejada pels sarra\xc3\xafns el 806 i el 904; va passar al reis de Sic\xc3\xadlia sota Manfred i els seus successors._NEWLINE_El 1269 fou donada en feu a Guiu de Montfort, i despr\xc3\xa9s va passar en feu als Orsini que la van posseir fins al 1528 quan va retornar al regne de N\xc3\xa0pols. El 1459 es va lliurar prop de la ciutat la batalla de Nola en la que Joan d'Anjou va derrotar el rei Alfons de Catalunya-Arag\xc3\xb3._NEWLINE_Al segle XV ja havia perdut import\xc3\xa0ncia despr\xc3\xa9s de ser afectada per alguns terratr\xc3\xa8mols._NEWLINE_El 1829 el general Pepe va comen\xc3\xa7ar la seva revolta democr\xc3\xa0tica a Nola. El 1861 fou annexionada a It\xc3\xa0lia."