b'\n_START_ARTICLE_\nMuro d\'Alcoi\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEls 30,5 km\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie s\'estenen al red\xc3\xb3s de la Mariola i estan regats pel riu Serpis o d\'Alcoi. Al llarg del seu terme municipal es troben diversos llocs d\'inter\xc3\xa9s natural, com la Penya del Frare, els Fontanars, la font del Baladre, el Rac\xc3\xb3 Llobet i els poblets de Turballos, Setla de Nunyes i Ben\xc3\xa0mer que conserven el tipisme morisc del seu origen. Hi ha el sender de petit recorregut PR-V56.\n_START_SECTION_\nMunicipis lim\xc3\xadtrofs\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu terme municipal limita amb els de les seg\xc3\xbcents localitats: Agres, Alcosser de Planes, l\'Alqueria d\'Asnar, Benimarfull, Cocentaina, Gaianes, Atzeneta d\'Albaida, Albaida, B\xc3\xa8lgida, Bufali, Otos, Palomar i Beniarr\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen m\xc3\xa9s remot que es coneix s\xc3\xb3n les restes de la Cova Beneito, que podrien remuntar-se fins als 35.000 anys, m\xc3\xa9s "recents" les deixalles trobades en les terrasses del Serpis o el poblat ib\xc3\xa8ric del Frare d\'Agres._NEWLINE_La primera vegada que apareix el nom de Muro \xc3\xa9s en un document de l\'any 1240 pertanyent al Llibre del Repartiment, en el qual es reflectix la donaci\xc3\xb3 a \xc3\x87alema Hoto, moro de X\xc3\xa0tiva, dels forns i molins existents en el lloc i de l\'alqueria de Turballos al seu Just\xc3\xadcia, per nom Pere del Bosch, l\'any 1249. El 1291 Muro formar\xc3\xa0 part del feu entregat per Jaume el Just a l\'almirall Roger de Ll\xc3\xbaria, qui gaud\xc3\xad la seua possessi\xc3\xb3 fins al segle XV en qu\xc3\xa8 novament passa a la Corona. Ser\xc3\xa0 Alfons el Magn\xc3\xa0nim qui, l\'any 1448, atorgue el senyoriu a Xim\xc3\xa9n P\xc3\xa9rez de Corella. Fra Bartolom\xc3\xa9 dels \xc3\x80ngels erig\xc3\xad l\'any 1530 l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan Baptiste, la qual depenia de la parr\xc3\xb2quia de Cocentaina i tenia com a filials les de Setla, Ben\xc3\xa0mer i Alqueria de Serra, convertint-se en parr\xc3\xb2quia independent quaranta i quatre anys m\xc3\xa9s tard._NEWLINE_Muro es va convertir en Universitat en separar-se de Cocentaina, mitjan\xc3\xa7ant privilegi concedit pel comte d\'eixa vila. Fou un important nucli de moriscos format per 330 cases, \xc3\xa9s a dir, uns 1.500 habitants; per aix\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s del decret d\'expulsi\xc3\xb3, la Universitat romangu\xc3\xa9 totalment despoblada. L\'any 1611 el comte de Cocentaina i senyor de Muro, Gaspar Ro\xc3\xads de Corella, va imposar als primers 16 pobladors unes dur\xc3\xadssimes condicions per les quals totes les terres i b\xc3\xa9ns de la Universitat passaven a ser de la seua propietat, hom devia pagar imposts elevats i, fins i tot, podia aplicar condemnes de manera arbitr\xc3\xa0ria. Eixe contracte desavantatj\xc3\xb3s va portar a la ru\xc3\xafna els camperols i constitu\xc3\xad la pe\xc3\xa7a clau per a entendre la revolta de la Segona Germania, que va tindre lloc el 1693. El seu capitost militar era el cirurgi\xc3\xa0 murer Josep Navarro, qui s\'enfront\xc3\xa0 a les tropes reials i va resultar derrotat en la batalla que va tindre lloc en la ve\xc3\xafna alqueria de Setla de Nunyes. A partir del 1706 es constitu\xc3\xafx en vila._NEWLINE_Fou partid\xc3\xa0ria de l\'arxiduc Carles durant la guerra de Successi\xc3\xb3 oferint resist\xc3\xa8ncia a les tropes borb\xc3\xb2niques en el port d\'Albaida. Muro tenia 406 habitants quan es f\xc3\xa9u el cens de Floridablanca, que pujaren a 554 un segle m\xc3\xa9s tard, mentre que l\'any 1910 assolia el m\xc3\xa0xim hist\xc3\xb2ric de poblaci\xc3\xb3 amb els seus 644 habitants. _NEWLINE_El top\xc3\xb2nim oficial \xc3\xa9s el de Muro de Alcoy. L\'afegit "d\'Alcoi" es va produir, el 1916, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la confusi\xc3\xb3 dels diversos Muro que hi ha a Espanya. Elia Goz\xc3\xa1lbez (2005:74), va documentar, a trav\xc3\xa9s de la publicaci\xc3\xb3 Reforma de la Nomenclatura de la Geograf\xc3\xada de Espa\xc3\xb1a (Publicaciones de la Real Sociedad Geogr\xc3\xa1fica, Madrid, 1916), que el top\xc3\xb2nim pass\xc3\xa0 a denominar-se \xe2\x80\x9cdel Alcoy\xe2\x80\x9d, no "de Alcoy", perqu\xc3\xa8 hi havia moltes poblacions que repetien el seu nom. El sobrenom \xe2\x80\x9cdel Alcoy\xe2\x80\x9d feia refer\xc3\xa8ncia al riu d\xe2\x80\x99Alcoi perqu\xc3\xa8 s\xe2\x80\x99havien d\xe2\x80\x99afegir \xe2\x80\x9clas palabras que expresen nombre de corriente de agua, de monta\xc3\xb1a o del territorio\xe2\x80\x9d._NEWLINE_L\'arribada del Tren Alcoi-Gandia en 1893 i del Tren Villena-Alcoi-Yecla en 1909 va suposar una gran millora de les seues comunicacions.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa ind\xc3\xbastria \xc3\xa9s la base de la riquesa murera, fonamentalment la t\xc3\xa8xtil. Tamb\xc3\xa9 hi \xc3\xa9s important l\'artesania: hi ha tallers de guitarres, boixets, cer\xc3\xa0mica, entre d\'altres. Del passat agr\xc3\xadcola roman, sobretot, l\'olivera amb el qual fruit s\'hi elabora un excel\xc2\xb7lent oli en les diverses alm\xc3\xa0sseres que hi ha a la vila.\n_START_SECTION_\nCultura i gastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nMostra de l\'afici\xc3\xb3 musical i el respecte a les tradicions del poble s\xc3\xb3n la Uni\xc3\xb3 Musical de Muro, el Grup de Danses Baladre i l\'Escola de m\xc3\xbasica tradicional la Xafig\xc3\xa0. _NEWLINE_Entre altres celebracions festives esmentem la Fireta de Sant Antoni, amb mercat medieval i artesanal, els Moros i Cristians i una de les tres Carnestoltes amb m\xc3\xa9s anomenada del Pa\xc3\xads._NEWLINE_La borreta, el blat picat, les bajoques farcides i els embotits constitu\xc3\xafxen l\'oferta gastron\xc3\xb2mica murera._NEWLINE_Segons la famosa can\xc3\xa7oneta popular, \xc3\xa9s el poble on se\'n va anar el Tio Pep ("Tio Pep se\'n va a Muro, tio Pep")._NEWLINE_Les seues festes de Moros i Cristians se celebren la segona setmana de maig.'