b'\n_START_ARTICLE_\nProcess\xc3\xb3 de la Rodella\n_START_PARAGRAPH_\nLa Rodella de Montbol\xc3\xb3 \xc3\xa9s una process\xc3\xb3 religiosa que es fa cada 30 de juny. Surt del municipi vallespirenc de Montbol\xc3\xb3, baixa fins a Arles i acaba a l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria, que serva les rel\xc3\xadquies dels sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n. Aquestes, i la rodella, presideixen la Missa de la festa.\n_START_SECTION_\nLa llegenda\n_START_PARAGRAPH_\nS\'explica que el 1465, el pag\xc3\xa8s de Montbol\xc3\xb3 Noguer de Gasnac, quan era al Coll de la Porta o de Formentera, va tenir una visi\xc3\xb3: dues bruixes emmenaven el mal temps cap al poble quan, en arribar al coll, s\'aturaren. L\'una digu\xc3\xa9 a l\'altra "- Passa!". L\'altra f\xc3\xa9u "- No puc. - Per\xc3\xb2 passa d\'una vegada. Qu\xc3\xa8 te\'n ret\xc3\xa9? - S\xc3\xb3n els sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n, que s\xc3\xb3n davant meu". I les dues bruixes s\'emportaren el mal temps a malmetre les collites d\'altres llocs. En agra\xc3\xafment, els habitants de Montbol\xc3\xb3 decidiren de mostrar anualment el seu reconeixement als dos Sants per haver-los protegit de la maltempsada.\n_START_SECTION_\nEls actes\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de dos quarts de set del mat\xc3\xad, la Rodella \xc3\xa9s exposada a l\'altar de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Andreu. Es tracta d\'una gran candela de cera verge d\'abella, d\'uns vint metres de llarg, enrotllada, decorada i afixada al voltant de les aspes d\'una creu de vuit bra\xc3\xa7os. Despr\xc3\xa9s de ser bene\xc3\xafda, els pelegrins la prenen, i la process\xc3\xb3 surt de Montbol\xc3\xb3 a les 7 del mat\xc3\xad. El dur trajecte, que passa per un cam\xc3\xad de ferradura amb for\xc3\xa7a vegetaci\xc3\xb3, demana que els portants de la creu es rellevin sovint. Es fa una pausa per esmorzar a dos quarts de 9 al pla del Bernad\xc3\xb3. Seguint la carretera nacional, la process\xc3\xb3 arriba a la casa Rouet, originalment a les portes d\'Arles, on es fa una parada. All\xc3\xa0 s\'hi venen espirals en miniatura fetes de la cera de la Rodella de l\'any anterior; \xc3\xa9s costum tradicional de muntar-les al voltant d\'un piu o d\'un vidre i encendre-les els dies de mal temps._NEWLINE_Cap all\xc3\xa0 les 10, els romeus entren a Arles, on els reben les rel\xc3\xadquies de sant Abd\xc3\xb3 i sant S\xc3\xa9nen portades per quatre vilatans amb vestit t\xc3\xadpic catal\xc3\xa0. Aquests passen a encap\xc3\xa7alar la comitiva, que porta la Rodella a l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria. La Rodella es penja al costat de l\'altar, amb els busts-reliquiaris dels sants a banda i banda; despr\xc3\xa9s de venerar les rel\xc3\xadquies, se celebra la Missa solemne. Un cop acabada la celebraci\xc3\xb3 religiosa, cap a dos quarts de dotze es ballen sardanes a la pla\xc3\xa7a mentre es comen\xc3\xa7a a distribuir l\'aigua bene\xc3\xafda que brolla de la Santa Tomba, amb fama de molt remeiera. A migdia comen\xc3\xa7a el retorn dels pelegrins a Montbol\xc3\xb3, mentre la rodella resta a l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria fins al juny seg\xc3\xbcent.\n_START_SECTION_\nInterpretaci\xc3\xb3 antropol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nGilles Borrat  veu en aquesta tradici\xc3\xb3 un fenomen de substituci\xc3\xb3 d\'un costum d\'origen dru\xc3\xaddic, per un acte promogut per l\'esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica com a forma d\'afirmaci\xc3\xb3. Conta que la tradici\xc3\xb3 celta se servia d\'una roda paral\xc2\xb7lela a terra on s\'estava una parella de nuvis, i que es feia girar enmig d\'una cerim\xc3\xb2nia presidida per un druida. L\'esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica, en un moment determinat, hauria pres la simbologia de la roda, l\'hauria unida a la de la creu i hauria pres aquests elements per vincular-los a una process\xc3\xb3 cristiana, que anava d\'una esgl\xc3\xa9sia parroquial a la gran abadia comarcal. Quan la process\xc3\xb3 entra a Arles, el seu itinerari descriu un gran cercle al voltant de l\'abadia de Santa Maria, implorant la protecci\xc3\xb3 divina -diu Borrat- de l\'espai que envolta l\'abadia._NEWLINE_Cal recordar tamb\xc3\xa9 que aquest \xc3\xa9s l\'espai sagrat de la sagrera o cellera, descrit a Toluges a la primera assemblea de Pau i Treva de D\xc3\xa9u dels comtats catalans, l\'any 1027, sota la presid\xc3\xa8ncia de l\'abat Oliba.'