b"\n_START_ARTICLE_\nJardins i teatres d'estiu\n_START_PARAGRAPH_\nEls jardins d'estiu van ser instal\xc2\xb7lacions recreatives que es feien als afores de les ciutats, principalment durant el segle XIX, per tal de donar un espai per a l'esbarjo als seus habitants. Habitualment, tenien jardins on passejar-hi, atraccions (diorames, muntanyes russes, etc.), quioscs de m\xc3\xbasica, teatres temporals, i s'hi feien balls, concerts, representacions teatrals o oper\xc3\xadstiques, espectacles de circ i varietats, caf\xc3\xa8s, restaurants, etc._NEWLINE_El fet que fossin atraccions en bona part a l'aire lliure feia que nom\xc3\xa9s estiguessin en funcionament durant les temporades de bon temps, habitualment entre el juny i el setembre o octubre. La majoria dels teatres van comen\xc3\xa7ar essent barracons o instal\xc2\xb7lacions temporals que, amb el temps, van donar pas a noves estructures m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lides. Alguns d'ells, com el T\xc3\xadvoli, que ja tenien una seu estable, van allargar les temporades al llarg de tot l'any._NEWLINE_L'increment de poblaci\xc3\xb3 a les ciutats va provocar un augment de la demanda de lleure. Els terrenys propers a la ciutat oferien grans espais on instal\xc2\xb7lar-s'hi i a un preu m\xc3\xa9s assequible que el centre. D'aqu\xc3\xad el seu \xc3\xa8xit durant el segle XIX, quan encara no es tractava de grans ciutats i les dist\xc3\xa0ncies per a despla\xc3\xa7ar-s'hi eren m\xc3\xa9s petites. L'expansi\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica i la pressi\xc3\xb3 per a construir en aquests terrenys, a m\xc3\xa9s dels canvis de gust del p\xc3\xbablic, va fer que, a poc a poc, aquests espais anessin desapareixent. En s\xc3\xb3n exemples els: Camps Elisis de Lleida, els Jardins d'Euterpe de Reus i els nombrosos jardins aixecats vora el futur Passeig de Gr\xc3\xa0cia de Barcelona. A Menorca i Alacant tamb\xc3\xa9 hi van haver, sobretot teatres d'estiu."