b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x80khila I\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s al tron\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x80khila, de sang estrictament visigoda, va pujar al tron a finals del 549, i des de l\'any seg\xc3\xbcent va combatre contra C\xc3\xb2rdova, probablement rebel\xc2\xb7lada, encara que Abadal opina que fins i tot no havia caigut sota control visigot (com una bona part de la B\xc3\xa8tica). Isidor de Sevilla narra que el rei visigot va profanar la tomba cordovesa del m\xc3\xa0rtir Aciscle, la qual cosa li reprotxa, i que \xc3\xa9s un fet poc corrent dins de la tradicional toler\xc3\xa0ncia dels reis arrians amb el catolicisme. \xc3\x89s possible que fora aquesta profanaci\xc3\xb3 la que motiv\xc3\xa9s la revolta.\n_START_SECTION_\nDerrota davant els rebels de C\xc3\xb2rdova\n_START_PARAGRAPH_\nEn el primer combat el rei va perdre la batalla, un fill, el gruix de l\'ex\xc3\xa8rcit i el tresor real (que pel que sembla els reis portaven el tresor a les guerres), devent retirar-se precipitadament cap a M\xc3\xa8rida, capital de la prov\xc3\xadncia de Lusit\xc3\xa0nia. La situaci\xc3\xb3 de debilitat del regne va poder encoratjar altres rebel\xc2\xb7lions, i facilitar les incursions dels vascons.\n_START_SECTION_\nRebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 d\'Atanagild\n_START_PARAGRAPH_\nAprofitant la situaci\xc3\xb3 es va rebel\xc2\xb7lar (551) un noble anomenat Atanagild, qui va fixar la seva resid\xc3\xa8ncia a Sevilla, capital de la prov\xc3\xadncia B\xc3\xa8tica (o de la part d\'aquesta dominada pels visigots). Encara que no existeix cap prova de relacions entre els cordovesos i Atanagild, \xc3\xa9s molt probable que hi hagu\xc3\xa9s una alian\xc3\xa7a formal o t\xc3\xa0cita. La idea m\xc3\xa9s generalitzada \xc3\xa9s que, amb tot, els primers combats desenvolupats en els mesos centrals de l\'any, no van ser favorables al rebel, qui a finals del mateix any es va veure precisat a buscar una ajuda m\xc3\xa9s important que la que podien oferir els cordovesos._NEWLINE_\xc3\x89s probable que els partidaris d\'Atanagild fossin membres de la facci\xc3\xb3 nobili\xc3\xa0ria que en el seu moment havia recolzat a Teudisel, que com se sap va ser assassinat a Sevilla. \xc3\x80khila seria el l\xc3\xadder de la facci\xc3\xb3 rival. La successi\xc3\xb3 visigoda no estava ben regulada. Es creu que quan un rei relativament poder\xc3\xb3s moria deixant un fill major d\'edat, que s\'hagu\xc3\xa9s distingit al camp militar o pol\xc3\xadtic, o que tingu\xc3\xa9s un cert pes entre la noblesa, la seva elecci\xc3\xb3 era un mer formulisme. Per\xc3\xb2 quan un rei moria sense deixar fills (que va poder ser el cas de Teudisel) o sense haver assentat s\xc3\xb2lidament el seu poder, els seus partidaris intentaven que fos elegit un dels seus; si ho aconseguien la situaci\xc3\xb3 es mantenia estable, per\xc3\xb2 si no ho aconseguien, quedaven en una prec\xc3\xa0ria situaci\xc3\xb3 que f\xc3\xa0cilment podia conduir-los a la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, si, per exemple, temien que les seves propietats fossin confiscades pel nou rei._NEWLINE_Teudegisel era probablement un dels partidaris de Teudis, i havia tingut una destacada actuaci\xc3\xb3 militar el 541 i potser en altres moments, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de ser assassinat sembla haver-se imposat una tend\xc3\xa8ncia rival. Els fracassos d\'\xc3\x80khila podrien deure\'s a la falta del suport un\xc3\xa0nime o entusiasta de la part de la noblesa que havia recolzat abans a Teudis i a Teudisel. Si \xc3\x80khila va intentar castigar a aquesta noblesa dubtosa, no podria estranyar que esclat\xc3\xa9s una rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, i que els nobles col\xc2\xb7loquessin al seu enfront d\'un d\'ells, que seria Atanagild.\n_START_SECTION_\nAlian\xc3\xa7a amb els bizantins\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Isidor de Sevilla, en la seva Historia Gothorum, Atanagild va sol\xc2\xb7licitar ajuda als bizantins, l\'emperador dels quals, Justini\xc3\xa0 I, va decidir trametre una expedici\xc3\xb3 al comandament de Liberi, un anci\xc3\xa0 de vuitanta anys, que havia estat prefecte de Teodoric a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Narbonense (quan governava en nom del seu n\xc3\xa9t Amalaric), i que durant el seu govern a l\'esmentada prov\xc3\xadncia va ser objecte d\'un intent d\'assassinat per part d\'alguns visigots, probablement oposats a la dominaci\xc3\xb3 ostrogoda. No obstant aix\xc3\xb2 sembla que l\'historiador grec Jordanes suggereix que no va ser amb Atanagild amb qui es va aliar l\'Emperador Justini\xc3\xa0, sin\xc3\xb3 amb el leg\xc3\xadtim rei \xc3\x80khila, o almenys sembla que era aquesta la versi\xc3\xb3 oficial que difonia la propaganda imperial. _NEWLINE_El suggeriment de Jordanes fa m\xc3\xa9s versemblant el curs dels esdeveniments seg\xc3\xbcents. I de fet Justini\xc3\xa0 havia actuat en dos casos precedents recolzant al rei leg\xc3\xadtim i no als rebels: El 533 va intervenir a \xc3\x80frica contra el pr\xc3\xadncep usurpador Gelimer (arri\xc3\xa0) que havia enderrocat al rei Hilderic, que afavoria als cat\xc3\xb2lics, despr\xc3\xa9s de perdre una batalla contra els berbers; i a It\xc3\xa0lia, on la reina romanizant Amalasunta va ser assassinada pel seu segon esp\xc3\xb2s el rei Teodat (que despr\xc3\xa9s d\'acusar-la d\'estar en tractes amb Justini\xc3\xa0 la va fer tancar en un castell on poc despr\xc3\xa9s va ser assassinada), en c\xc3\xa0stig de la qual cosa va despatxar tropes l\'Emperador d\'Orient._NEWLINE_Per tant, si Isidor de Sevilla s\'equivoca o falseja la realitat, la situaci\xc3\xb3 seria que Atanagild hauria obtingut diverses vict\xc3\xb2ries militars i consolidat la seva posici\xc3\xb3 o hauria obtingut l\'adhesi\xc3\xb3 d\'almenys dues prov\xc3\xadncies (la B\xc3\xa8tica i la Cartaginesa); en la campanya del seg\xc3\xbcent any estaria en disposici\xc3\xb3 de prendre el poder. \xc3\x80khila va haver de sol\xc2\xb7licitar auxili a Bizanci._NEWLINE_La derrota de \xc3\x80khila el 550 davant C\xc3\xb2rdova va ser molt greu: es va perdre el tresor real i va morir una bona part de la noblesa (incl\xc3\xb2s un fill del rei). La derrota encoratjaria altres rebel\xc2\xb7lions. Segurament els vascons, simult\xc3\xa0niament, tornaven a assolar la Vall de l\'Ebre. Els c\xc3\xa0ntabres es van estendre cap a La Rioja. Les tribus \xc3\xa0sturs i el districte de Asturica havien de ser independents. Teudisel i Teudis (i abans Amalaric) van simbolitzar l\'element pangot, m\xc3\xa9s obert a les influ\xc3\xa8ncies externes, mentre \xc3\x80khila representaria la reacci\xc3\xb3 nacionalista visigoda. Atanagild seria l\'home que els opositors escolliren per arribar al tron.\n_START_SECTION_\nIntervenci\xc3\xb3 bizantina\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'estiu del 552 (juny o juliol segons demostraci\xc3\xb3 de Stein) els bizantins van desembarcar en el sud o sud-est peninsular. Les forces gregues avan\xc3\xa7arien en direcci\xc3\xb3 a Sevilla, des del punt de desembarcament. Assabentat \xc3\x80khila de l\'arribada dels seus presumptes aliats, va reunir les seves forces i va marxar tamb\xc3\xa9 contra Sevilla._NEWLINE_Basats en les not\xc3\xadcies d\'Isidor se suposa a les tropes bizantines, poc nombroses, dirigint-se a l\'encontre de les forces d\'Atanagild (que suposadament estaven a la defensiva) a Sevilla. Alhora, els visigots al comandament del seu rei \xc3\x80khila van marxar cap al Sud des de M\xc3\xa8rida (se suposa doncs a \xc3\x80khila en disposici\xc3\xb3 de prendre l\'ofensiva encara que, despr\xc3\xa9s de la derrota davant C\xc3\xb2rdova la seva debilitat havia de ser evident). Les forces enfrontades van lliurar una batalla a prop de la capital b\xc3\xa8tica, despr\xc3\xa9s de la qual \xc3\x80khila va haver de retirar-se (agost o setembre del 552)._NEWLINE_\xc3\x80khila no va fer cap moviment fins que es van acostar les forces bizantines. \xc3\x80khila estava a la defensiva, segurament esperant als bizantins que constitu\xc3\xafen la seva \xc3\xbanica esperan\xc3\xa7a de vict\xc3\xb2ria. Atanagild, que dominava ja com a m\xc3\xadnim dues prov\xc3\xadncies, podia haver concl\xc3\xb2s la guerra en el 552, per\xc3\xb2 segurament tindria not\xc3\xadcies de la imminent arribada dels bizantins (not\xc3\xadcies que els agents d\'\xc3\x80khila no deixarien de difondre) i no s\'atrevia a moure les seves tropes de les zones segures per no deixar els seus territoris desguarnits. En arribar els bizantins \xc3\x80khila va acudir amb les seves forces, per agafar a Atanagildo en una estenalles. Com el contingent bizant\xc3\xad era molt esc\xc3\xa0s, i estaria poc interessat a combatre (o probablement solament distreia a les forces rebels a la regi\xc3\xb3 de Cartago Nova), el pes de la batalla va recaure en \xc3\x80khila, que, inferior al seu rival, va ser derrotat. Els bizantins es fortificarien en algunes ciutats que havien pres en el moment del desembarcament o durant la seva marxa posterior._NEWLINE_Quan van arribar els bizantins, Atanagild dominava la B\xc3\xa8tica i la Cartaginesa: la batalla que es lliura al comen\xc3\xa7ament es va donar prop de Sevilla (a la qual va acudir el rei \xc3\x80khila) i quan els grecs van prendre Cartago Nova per la for\xc3\xa7a, alguns dels seus pobladors notables van haver de fugir, i es coneix el dest\xc3\xad d\'un d\'ells, potser dux, anomenat Severi\xc3\xa0 (pare de Leandre i Isidor, futurs bisbes de la capital b\xc3\xa8tica) que va anar establir-se precisament a Sevilla._NEWLINE_Gregori de Tours diu que els \xc3\xbaltims anys de la seva vida Atanagild es va convertir secretament al catolicisme, per\xc3\xb2 en tot cas la not\xc3\xadcia no est\xc3\xa0 contrastada per la seva actitud coneguda. De tota manera la indicaci\xc3\xb3 de Gregori no permet relacionar-la amb el per\xc3\xadode de rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, car la suposada conversi\xc3\xb3 s\'hauria realitzat, en tot cas, m\xc3\xa9s endavant._NEWLINE_Basant-nos en el relat d\'Isidor, es pot establir un desembarcament grec a M\xc3\xa0laga. El desembarcament es produiria cap a fins del mes de juny, per\xc3\xb2 d\'altres interpretacions suposen que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s probable que es produ\xc3\xads en Cartago Nova. Se sap que els bizantins van prendre M\xc3\xa0laga, per\xc3\xb2 no quin any, ni si va ser una de les primeres ciutats ocupades o una de les \xc3\xbaltimes. No molt lluny de M\xc3\xa0laga, a la costa africana, els bizantins dominaven Septa (Ceuta) i Tingis (T\xc3\xa0nger). El desembarcament bizant\xc3\xad podria tamb\xc3\xa9 haver-se efectuat a Cartago Nova, amb un magn\xc3\xadfic port i una situaci\xc3\xb3 privilegiada, i posici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2xima als dominis bizantins continus a \xc3\x80frica, i a les Illes Balears tamb\xc3\xa9 bizantines, i capital d\'una prov\xc3\xadncia (la Cartaginesa) que se suposa en mans del rebel; era allunyada de la capital rebel, Sevilla, per\xc3\xb2 formava part integrant de la mateixa prov\xc3\xadncia on s\'ubicava la capital real visigoda Toledo (no \xc3\xa9s segur que el 552 Toledo ja fora la capital permanent, i en tot cas, fins i tot sent-ho, no estava consolidada, i la resid\xc3\xa8ncia real efectiva, en aquell moment, era M\xc3\xa8rida), el que feia m\xc3\xa9s probable que fos important per a \xc3\x80khila (i conseg\xc3\xbcentment per als seus aliats bizantins) el dominar aquesta prov\xc3\xadncia. Sembla poc probable que les forces gregues, no molt nombroses (els grecs estaven ocupats a It\xc3\xa0lia), es dividissin per desembarcar una part a M\xc3\xa0laga i una altra a Cartagena. El desembarcament de produir-se a Cartago Nova, va suposar el pas de tota la prov\xc3\xadncia a \xc3\x80khila, i una base des on podien avan\xc3\xa7ar cap a la B\xc3\xa8tica, mentre \xc3\x80khila atacava la prov\xc3\xadncia des de Lusit\xc3\xa0nia. _NEWLINE_Contra aquesta argumentaci\xc3\xb3 pot oposar-se que si els bizantins haguessin volgut desembarcar en territori reial ho haguessin fet preferiblement en algun lloc del sud-oest o de la costa occidental, per reunir-se r\xc3\xa0pidament amb les tropes reals en situaci\xc3\xb3 dif\xc3\xadcil; cap via important enlla\xc3\xa7ava Cartago Nova amb M\xc3\xa8rida, mentre que Ossonoba i altres ports a l\'Algarve, i diversos ports a la costa portuguesa fins a Olissippo (Lisboa), permetien arribar a M\xc3\xa8rida sense dificultat mitjan\xc3\xa7ant bones vies. Per\xc3\xb2 si els bizantins actuaven en realitat per als seus propis interessos, tindrien un major inter\xc3\xa8s a dominar el nucli central del regne que a refor\xc3\xa7ar directament al seu aliat._NEWLINE_La dominaci\xc3\xb3 de Mal\xc3\xa0ga pels visigots abans del desembarcament grec ha estat donat sempre per segura. Els visigots haurien dominat la B\xc3\xa8tica a finals del segle\xc2\xa0V, o m\xc3\xa0xim uns anys despr\xc3\xa9s, i durant els regnats d\'Amalaric o Teudis, s\'hauria assegurat el domini de la zona de l\'Estret (abans del 533); des de Sevilla (ocupada en data indeterminada) haurien seguit la costa cap a Gades, Gisgonza o Sagontia, Asidona, la zona de l\'Estret, i la costa fins a Malacca i Abdera, per enlla\xc3\xa7ar amb els dominis costaners de la Cartaginesa. Les regions de l\'interior s\'haurien resistit m\xc3\xa9s temps (en la tesi d\'Abadal mai haurien estat preses i l\'atac d\'\xc3\x80khila a C\xc3\xb2rdova constituiria una continuaci\xc3\xb3 de la conquista de la B\xc3\xa8tica). La situaci\xc3\xb3 en la B\xc3\xa8tica era incerta; no consta el domini visigot ni a C\xc3\xb2rdova, ni a altres ciutats com Granada (Iliberis), \xc3\x89cija (Astigi), Cabra (Egara), a m\xc3\xa9s de M\xc3\xa0laga (Malacca). _NEWLINE_No se sap a quina data van prendre els bizantins Cartago Nova, per\xc3\xb2 en tot cas no va ser despr\xc3\xa9s de l\'estiu del 555, pocs mesos despr\xc3\xa9s de l\'assassinat de \xc3\x80khila el mes de mar\xc3\xa7 de l\'esmentat any. La presa de Cartago Nova va ser per la for\xc3\xa7a, i molts notables locals van haver de sortir de la ciutat. Tenim el cas de la fam\xc3\xadlia de Leandre de Sevilla. Encara que es tractava d\'una fam\xc3\xadlia cat\xc3\xb2lica, fins i tot probablement d\'origen grec per part de mare (doncs dels quatre fills dos almenys porten nom grec: Leandre i Isidor), i el pare tenia una alta posici\xc3\xb3 (fins i tot \xc3\xa9s possible que fora en aquell moment, hagu\xc3\xa9s estat abans, o fora m\xc3\xa9s tard, dux), tots ells no van vacil\xc2\xb7lar a abandonar la ciutat i van donar repetides mostres d\'hostilitat als bizantins. Aquesta fam\xc3\xadlia en abandonar Cartago Nova es va establir a Sevilla, centre del poder d\'Atanagild. Com no se sap de cap expedici\xc3\xb3 bizantina anterior al 555 (llevat de la de 552) hem de suposar que una capital provincial b\xc3\xa9 emmurallada com Cartago Nova, va haver de ser presa per mar en els inicis de la pres\xc3\xa8ncia bizantina en el Regne Visigot._NEWLINE_No existia una via que enllac\xc3\xa9s Cartago Nova i M\xc3\xa0laga, si b\xc3\xa9 podia arribar-se a ella per la via que portava a Ilorcis - avui Llorca-, Basti - avui Baza- i Acci -avui Guadix-, i des d\'all\xc3\xa0 tornava a la costa en Urci -entre Almeria i Cartagena-, Murgis -al nord d\'Almeria-, Turaniana -al nord d\'Almeria i al sud de Murgis-, Abdera -voltants d\'Almeria- i Malacca)\n_START_SECTION_\nDarrers anys del regnat\n_START_PARAGRAPH_\nLa lluita va prosseguir dos anys m\xc3\xa9s (553 i 554) sense que ni un ni altre b\xc3\xa0ndol aconseguiren cap vict\xc3\xb2ria decisiva. Segurament els grecs es van dedicar a consolidar el seu poder en Cartago Nova, Basti, Acci, Abdera, Malacca i la zona de l\'Estret de Gibraltar, impossibilitant a Atanagild de derrotar el seu rival, per\xc3\xb2 sense aconseguir cap \xc3\xa8xit decisiu que fes perillar la posici\xc3\xb3 del rebel, al qual seguiria lleial una part de la B\xc3\xa8tica i \xc3\xa9s possible que tamb\xc3\xa9 una part de la Cartaginesa.\n_START_SECTION_\nAssassinat del rei\n_START_PARAGRAPH_\nFinalment, \xc3\x80khila va ser assassinat a M\xc3\xa8rida (mar\xc3\xa7 del 555) i la noblesa visigoda va recon\xc3\xa8ixer a Atanagild. \xc3\x89s molt probable que l\'assassinat de \xc3\x80khila es produ\xc3\xads per instigaci\xc3\xb3 de Bizanci. Efectivament sabem que la mort del protegit de Bizanci havia estat l\'excusa perfecta de Justini\xc3\xa0 per conquistar \xc3\x80frica i It\xc3\xa0lia. La mort de \xc3\x80khila, i la proclamaci\xc3\xb3 de Atanagild, sens dubte per nobles manipulats per agents bizantins, donava una excusa convincent a Justiniano per actuar en el seu propi benefici, una vegada que acabava (554) el seu esfor\xc3\xa7 militar a It\xc3\xa0lia._NEWLINE_\xc3\x80khila era el quart rei consecutiu assassinat a mans dels seus s\xc3\xbabdits per tal cosa no pot estranyar el comentari de Gregori de Tours, qui en ocasi\xc3\xb3 de l\'assassinat de Teudisel assegurava que els gots havien adoptat la perversa costum de matar per l\'espasa als reis que no els complaien, substituint-lo per qualsevol altre del seu grat (Gregori anomenava a aquesta actitud el "mal dels gots" o "morbus gothorum". No obstant aix\xc3\xb2 cal considerar que la monarquia visigoda no era heredit\xc3\xa0ria sin\xc3\xb3 electiva, corresponent l\'elecci\xc3\xb3 a la noblesa.'