b'\n_START_ARTICLE_\nLester Halbert Germer\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Chicago, Germer pass\xc3\xa0 la seva inf\xc3\xa0ncia des del 1898 a Canastota, estat de Nova York. Era el fill major dels dos del metge Hermann Gustav Germer i de Marcia Halbert i es gradu\xc3\xa0 el 1917 a la Universitat Cornell. Fou contractat com investigador per part de la companyia Western Electric just despr\xc3\xa9s de la graduaci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 hagu\xc3\xa9 de servir a l\'ex\xc3\xa8rcit durant la Primera Guerra Mundial, on fou pilot d\'aviaci\xc3\xb3 al front oest. Oficialment abat\xc3\xa9 quatre aeroplans alemanys i fou condecorat pel general John J. "Black Jack" Pershing (1860-1848), comandant en cap de les forces nord-americanes a Europa._NEWLINE_Acabada la guerra retorn\xc3\xa0 el 1919 als Laboratoris Bell de la Western Electric i es cas\xc3\xa0 amb la seva n\xc3\xbavia Cornell, Ruth Woodard. Es doctor\xc3\xa0 el 1927 a la Universitat de Col\xc3\xbambia. Als Laboratoris Bell treball\xc3\xa0 inicialment com assistent de Clinton Joseph Davisson que estudiava la difracci\xc3\xb3 d\'electrons en cristalls de n\xc3\xadquel. La import\xc3\xa0ncia d\'aquest experiment fou reconeguda amb la concessi\xc3\xb3 a Davisson del Premi Nobel de F\xc3\xadsica del 1937._NEWLINE_Fou president de l\'American Crystallographic Association i membre de l\'American Physical Society. El 1931 reb\xc3\xa9 la Medalla Elliot Cresson._NEWLINE_Malgrat es retir\xc3\xa0 oficialment el 1961 abandonant els Laboratoris Bell, segu\xc3\xad amb la seva activitat de recerca a la Universitat Cornell, al mateix temps que segu\xc3\xad practicant els seus esports preferits, l\'escalada de roques, l\'alpinisme i el senderisme. Mor\xc3\xad d\'un atac al cor quan practicava l\'escalada de roques als penya-segats de les muntanyes Shawangunk, a l\'estat de Nova York.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'experiment de Davisson-Germer continu\xc3\xa0 treballant en l\'estudi de la utilitzaci\xc3\xb3 de la difracci\xc3\xb3 dels electrons per determinar l\'estructura de les superf\xc3\xadcies, la feina que eventualment condu\xc3\xad al desenvolupament del microscopi electr\xc3\xb2nic, en l\'efecte termoi\xc3\xb2nic, en l\'erosi\xc3\xb3 dels metalls i en la f\xc3\xadsica de contacte.'