b'\n_START_ARTICLE_\nGuerra nuclear\n_START_PARAGRAPH_\nLa guerra nuclear \xc3\xa9s un tipus de guerra que es duu a terme mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas d\'armes nuclears, una classe d\'arma de destrucci\xc3\xb3 massiva. Pot tractar-se d\'una "guerra nuclear limitada" o una "guerra nuclear total". Aquest tipus de conflagraci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 les seves pr\xc3\xb2pies teories, estrat\xc3\xa8gies, t\xc3\xa0ctiques i conceptes, diferents de les de la guerra convencional, que han anat variant al llarg de les d\xc3\xa8cades. Pot lliurar-se en terra, mar, aire, l\'espai i fins i tot en el subs\xc3\xb2l, a distintes escales, amb mitjans molt diferents._NEWLINE_S\'ha postulat que, en una guerra nuclear total, la radiaci\xc3\xb3 i el canvi clim\xc3\xa0tic producte de la mateixa deixarien l\'atmosfera de la Terra molt afectada i possiblement l\'esp\xc3\xa8cie humana i la resta d\'\xc3\xa9ssers vius del m\xc3\xb3n sofririen els efectes d\'un hivern nuclear. Els supervivents haurien de realitzar la reconstrucci\xc3\xb3 de les infraestructures del planeta en unes condicions molt dif\xc3\xadcils. La flora i la fauna es veurien afectades per centenars de mutacions._NEWLINE_Fins al moment, l\'\xc3\xbanica batalla nuclear de la hist\xc3\xb2ria ha estat el bombardeig estrat\xc3\xa8gic de les ciutats japoneses d\'Hiroshima i Nagasaki per part dels Estats Units, que van conduir a finalitzar la Segona Guerra Mundial. Aquestes dues bombes van causar entorn de 200.000 morts i un nombre encara major de ferits i afectats, la majoria civils. Malgrat aix\xc3\xb2, l\'esc\xc3\xa0s nombre i redu\xc3\xafda pot\xc3\xa8ncia d\'aquestes armes primitives no permeten col\xc2\xb7legir els resultats d\'una guerra nuclear a gran escala amb armament contemporani._NEWLINE_Alguns autors apunten que una guerra nuclear a gran escala equivaldria a un esdeveniment lligat a l\'extinci\xc3\xb3. Sense arribar a aquest extrem, existeixen pocs dubtes sobre la seva capacitat per a aniquilar pobles, nacions i models de civilitzaci\xc3\xb3 sencers, amb centenars i fins i tot milers de milions de baixes._NEWLINE_La possibilitat d\'una destrucci\xc3\xb3 completa de la civilitzaci\xc3\xb3 humana a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la guerra nuclear va inspirar tamb\xc3\xa9 el moviment pacifista contemporani, a partir dels treballs del Comit\xc3\xa8 d\'Emerg\xc3\xa8ncia dels Cient\xc3\xadfics At\xc3\xb2mics, compost per nombroses personalitats que havien participat en el desenvolupament de les primeres armes d\'aquest tipus i eren plenament conscients de les seves possibilitats aniquil\xc2\xb7ladores. Entre aquests, es comptaven Albert Einstein, Harold C. Urey, Linus Pauling i Le\xc3\xb3 Szil\xc3\xa1rd._NEWLINE_A causa del seu enorme poder devastador, les armes nuclears han estat freq\xc3\xbcentment objecte de nombrosos tractats i negociacions internacionals, i estan subjectes a r\xc3\xa8gims de vigil\xc3\xa0ncia, protecci\xc3\xb3 i inspecci\xc3\xb3 especials._NEWLINE_La guerra nuclear \xc3\xa9s un recurs utilitzat comunament en la literatura de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 que es va posar de moda durant la Guerra Freda a causa de la tensi\xc3\xb3 entre les dues superpot\xc3\xa8ncies, ambdues posse\xc3\xafdores d\'armes nuclears, el que va derivar en multitud de relats en els quals les armes nuclears i els seus efectes eren les protagonistes. L\'aparent inevitabilitat d\'aquest conflicte en cas d\'un enfrontament entre grans pot\xc3\xa8ncies ha condu\xc3\xaft a moltes persones a considerar que "guerra nuclear" i "Tercera Guerra Mundial" s\xc3\xb3n sin\xc3\xb2nims en la pr\xc3\xa0ctica._NEWLINE_La guerra nuclear ha inspirat tamb\xc3\xa9 a nombrosos autors i artistes com a s\xc3\xadmbol del mal, l\'ab\xc3\xbas de la ra\xc3\xb3 d\'estat, la viol\xc3\xa8ncia, la mort o la destrucci\xc3\xb3 absoluta.\n_START_SECTION_\nPreparatius per a la Guerra Termonuclear Total\n_START_PARAGRAPH_\nL\'evident poder que atorgaven aquestes armes va iniciar una enorme cursa armament\xc3\xadtstica entre les pot\xc3\xa8ncies que ja s\'endevinaven enfrontades en la Guerra Freda, tant pel que fa a les armes at\xc3\xb2miques en si mateixes com als vectors de llan\xc3\xa7ament que permeten dur-les fins als seus blancs i els mitjans t\xc3\xa8cnics i humans extensius necessaris per a operar-les efica\xc3\xa7ment. La Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, que venia seguint molt estretament el Projecte Manhattan des d\'almenys el 1943 i havia desenvolupat ja les seves pr\xc3\xb2pies investigacions en l\'Institut Kurtxatov, va assolir detonar una r\xc3\xa8plica de la bomba de Nagasaki ("Joe 1") en el pol\xc3\xadgon de Semipal\xc3\xa0tinsk, el mat\xc3\xad del 29 d\'agost de 1949. No obstant aix\xc3\xb2, l\'URSS desenvolupava paral\xc2\xb7lelament una arma de disseny totalment propi ("Joe 2") que va detonar el 24 de setembre de 1951, alliberant 38 Kt. La Guerra Freda Nuclear havia comen\xc3\xa7at. Els van seguir el Regne Unit el 3 d\'octubre de 1952 ("Operaci\xc3\xb3 Hurricane"), Fran\xc3\xa7a el 13 de febrer de 1960 ("Gerboise Bleue") i Xina, el 16 d\'octubre de 1964 ("Dispositiu 596")._NEWLINE_Simult\xc3\xa0niament a aquests esdeveniments, s\'havia tornat evident que existia una manera de desenvolupar mecanismes per fer armes de magnitud m\xc3\xa9s potent: la fusi\xc3\xb3 nuclear, que imita les reaccions energ\xc3\xa8tiques de les estrelles. Mitjan\xc3\xa7ant una segona fase composta d\'is\xc3\xb2tops de l\'hidrogen i el liti, Estats Units va aconseguir fer esclatar la primera arma termonuclear o bomba d\'hidrogen l\'1 de novembre de 1952 ("Operaci\xc3\xb3 Ivy", Illes Marshall). Els va seguir la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica menys d\'un any despr\xc3\xa9s, primer amb una bomba de fusi\xc3\xb3 parcial ("Joe 4", 12 d\'agost de 1953) i despr\xc3\xa9s amb una de fusi\xc3\xb3 completa. A difer\xc3\xa8ncia de les armes nord-americanes, aquestes primeres armes russes de fusi\xc3\xb3 eren utilitzables militarment, no mers dispositius experimentals. Els Estats Units no tindria una arma de fusi\xc3\xb3 militaritzable fins al 1954._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament, es lliurava una altra batalla entre les superpot\xc3\xa8ncies: la carrera espacial. A m\xc3\xa9s de les seves aplicacions civils i cient\xc3\xadfiques, a ning\xc3\xba se li va escapar que la disponibilitat de grans coets espacials permetria tamb\xc3\xa9 desenvolupar m\xc3\xadssils pesants d\'abast intercontinental, molt superiors als bombarders aeris utilitzats fins llavors i impossibles de derrocar. Generalment inspirats en la V-2 alemanya de la Segona Guerra Mundial, aquests m\xc3\xadssils atorgarien el poder de llan\xc3\xa7ar gran nombre d\'armes nuclears contra blancs remots, situats en altres continents. La possibilitat de llan\xc3\xa7ar bombes at\xc3\xb2miques amb coets havia estat evident des del principi, per\xc3\xb2 no es disposava de vectors grans i fiables per fer-ho amb efic\xc3\xa0cia._NEWLINE_El primer m\xc3\xadssil bal\xc3\xadstic intercontinental veritable va ser el R-7 Semiorka sovi\xc3\xa8tic (anomenat a Occident SS-6 Sapwood), una variant del mateix propulsor utilitzat per a llan\xc3\xa7ar l\'Sp\xc3\xbatnik, la primera nau espacial en \xc3\xb2rbita. Podia llan\xc3\xa7ar una bomba de 3 Mt a 8.800\xc2\xa0km de dist\xc3\xa0ncia, el que li permetia arribar als Estats Units continentals, Europa i la major part de l\'Hemisferi nord. Aquesta variant militar es va provar per primera vegada el 15 de desembre de 1959. Aviat els van seguir els Titans nord-americans de 9 Mt._NEWLINE_Per primera vegada en la hist\xc3\xb2ria humana, era possible dur la devastaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s absoluta al cor de l\'enemic. La consci\xc3\xa8ncia d\'aquest fet va significar profundes transformacions en la mentalitat pol\xc3\xadtica i social, en general pessimistes i ominoses, i va donar lloc a nombroses novetats culturals i en la civilitzaci\xc3\xb3. Militarment, les armes nuclears van adquirir un car\xc3\xa0cter igualador que impedia a qualsevol pot\xc3\xa8ncia iniciar una guerra contra l\'altra, sobretot des que el seu nombre i prestacions van garantir la destrucci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua assegurada. Va caldre crear nous conceptes, teories, t\xc3\xa0ctiques i estrat\xc3\xa8gies per a aquesta arma radicalment diferent, aix\xc3\xad com formar a generacions de t\xc3\xa8cnics i soldats, i desplegar nombrosos equips avan\xc3\xa7ats (des de radars i sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits fins a sistemes nous de comandament, control, comunicacions i intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia) per a poder-les usar eficientment. Aix\xc3\xb2 va estimular el desenvolupament de nombroses invencions, entre les quals cal incloure Internet (que es deriva d\'ARPANET, una xarxa que comptava entre les seves capacitats la de ser especialment resistent a un atac nuclear limitat, encara que no fos la seva caracter\xc3\xadstica essencial). L\'aparent immin\xc3\xa8ncia d\'una guerra nuclear va donar ales per a la creaci\xc3\xb3 del moviment pacifista contemporani, iniciat pels mateixos cient\xc3\xadfics at\xc3\xb2mics, m\xc3\xa9s conscients que els altres dels seus riscos._NEWLINE_Durant tota la Guerra Freda ambdues pot\xc3\xa8ncies i altres menors es van amena\xc3\xa7ar amb desenes de milers d\'armes nuclears llestes per a disparar, segons un concepte denominat "overkill" que garantia la destrucci\xc3\xb3 total de l\'enemic desenes de vegades. Va haver-hi diverses ocasions en qu\xc3\xa8 van estar a minuts de ser llan\xc3\xa7ades, a causa d\'errors o situacions conflictives, la m\xc3\xa9s coneguda de les quals \xc3\xa9s la Crisi dels m\xc3\xadssils de Cuba. No obstant aix\xc3\xb2, no va ser l\'\xc3\xbanica, ni la m\xc3\xa9s greu. Generalment es considera que el m\xc3\xa9s perill\xc3\xb3s de tots els incidents va succeir en l\'entorn de les maniobres de l\'OTAN "Able Archer 83", dissenyades en un context d\'operacions psicol\xc3\xb2giques contra la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, que van ser percebudes pels dirigents d\'aquest pa\xc3\xads com una amena\xc3\xa7a directa real. Aix\xc3\xb2 va dur a les forces nuclears sovi\xc3\xa8tiques a l\'estat de m\xc3\xa0xima alerta durant setmanes, mentre en Occident es tenia una falsa impressi\xc3\xb3 de tranquil\xc2\xb7litat, pel que fins i tot un incident menor podria haver disparat la resposta nuclear. Poc abans havia succe\xc3\xaft l\'Incident de l\'equinocci de tardor, on les forces nuclears sovi\xc3\xa8tiques van poder estar a escassos minuts del llan\xc3\xa7ament, el que va contribuir a tibar la situaci\xc3\xb3 encara m\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 actual\n_START_PARAGRAPH_\nAquest grau de perill i tensi\xc3\xb3 va donar lloc a nombrosos tractats, per tal de limitar el seu desplegament i efectes. El primer de tots va ser el Tractat de prohibici\xc3\xb3 parcial d\'assajos nuclears (1963), pel qual van acabar les proves nuclears atmosf\xc3\xa8riques. Li va seguir el pol\xc3\xa8mic Tractat de No Proliferaci\xc3\xb3 Nuclear (1968), que restringeix la disponibilitat d\'armes nuclears als pa\xc3\xafsos que ja les tenien en aquestes dates. M\xc3\xa9s rellevants van ser els Acords SALT dels anys 1970 entre les principals superpot\xc3\xa8ncies, aix\xc3\xad com el Tractat INF. Ambd\xc3\xb3s limitaven el nombre de llan\xc3\xa7adors i caps; aquest \xc3\xa9s l\'inici en la pr\xc3\xa0ctica del "desarmament nuclear"._NEWLINE_En finalitzar la Guerra Freda i reduir-se per tant el grau de confrontaci\xc3\xb3 entre les superpot\xc3\xa8ncies, es va implementar el tractat START I (1991); aix\xc3\xb2 va reduir finalment el nombre real de caps en un pla de desarmament que culminaria el 2001, amb unes 6.000 ogives desplegades. No obstant aix\xc3\xb2, la den\xc3\xbancia nord-americana del Tractat sobre M\xc3\xadssils Anti-Bal\xc3\xadstics de 1972 va impedir la ratificaci\xc3\xb3 per part russa del tractat START II (1993), que hauria redu\xc3\xaft aquesta xifra a 2.000 caps el 2012. Tamb\xc3\xa9 va bloquejar la negociaci\xc3\xb3 de l\'START III. Posteriorment, el tractat SORT (2003) va proposar un objectiu molt difuminat i del que qualsevol de les parts pot retirar-se en qualsevol moment._NEWLINE_Encara que el nombre d\'armes nuclears llestes per a disparar i el seu nivell d\'alerta ha descendit considerablement, aquestes segueixen conformant la columna vertebral i primera garantia de seguretat en molts pa\xc3\xafsos industrialitzats del m\xc3\xb3n. Aquestes reduccions s\'han tradu\xc3\xaft en un "oblit" social d\'aquesta amena\xc3\xa7a mentre s\'afavoria el temor hipot\xc3\xa8tic de les armes que acabin en poder de grups terroristes, sobretot des d\'alguns governs i mitjans de comunicaci\xc3\xb3._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 el perill de guerra nuclear entre nacions persisteix greument, existeixen seriosos dubtes sobre les possibilitats reals que un grup terrorista es fes amb una arma at\xc3\xb2mica. A m\xc3\xa9s de la dificultat per a apoderar-se de components essencials d\'aquesta, o d\'una arma completa, es tracta d\'un sistema tecnol\xc3\xb2gicament complex amb exig\xc3\xa8ncies de manteniment i operaci\xc3\xb3 poc compatibles amb la naturalesa clandestina i irregular de les organitzacions terroristes. Nom\xc3\xa9s la reposici\xc3\xb3 i reforja dels components radioactius \xe2\x80\x94que van decaient a mesura que avan\xc3\xa7a la seva vida mitjana\xe2\x80\x94 requereixen una infraestructura tecnol\xc3\xb2gica i industrial \xc3\xbanicament a l\'abast d\'Estats o grans corporacions privades. El resultat \xc3\xa9s que mai s\'ha detectat una arma nuclear o components substancials de la mateixa en mans d\'un grup terrorista, ni tampoc la voluntat clara de posseir-les.\n_START_SECTION_\nSistemes de protecci\xc3\xb3 antim\xc3\xadssils\n_START_PARAGRAPH_\nS\'ha plantejat la possibilitat de crear sistemes antim\xc3\xadssil per a detenir un atac nuclear mentre es produeix, el m\xc3\xa9s conegut dels quals va ser la "Guerra de les Gal\xc3\xa0xies" dels EUA. No obstant aix\xc3\xb2, l\'\xc3\xbanic sistema antibal\xc3\xadstic que realment ha arribat a estar operatiu \xc3\xa9s el Sistema de Defensa de Moscou. Actualment, els Estats Units tracten de desplegar un escut antim\xc3\xadssils m\xc3\xa9s limitat._NEWLINE_Existeixen seriosos dubtes sobre la possibilitat de crear un escut antim\xc3\xadssils efica\xc3\xa7. Rara vegada un sistema antim\xc3\xadssil ha assolit derrocar un m\xc3\xadssil en una batalla real, en tractar-se d\'una maniobra tecnol\xc3\xb2gicament molt cr\xc3\xadtica i amb poc temps de preav\xc3\xads, les possibilitats del qual verificables nom\xc3\xa9s es poden con\xc3\xa8ixer el dia de l\'atac real, de naturalesa inherentment impredictible.\n_START_SECTION_\nProtecci\xc3\xb3 i autodefensa civil en cas d\'atac nuclear\n_START_PARAGRAPH_\nMolts pa\xc3\xafsos han pres mesures per a protegir a la seva poblaci\xc3\xb3 civil d\'atacs nuclears. Les iniciatives impulsades van des de la difusi\xc3\xb3 de fullets informatius fins a la construcci\xc3\xb3, en alguns estats, de complexes xarxes de refugis nuclears destinades a protegir a un elevat percentatge de la poblaci\xc3\xb3. En general, aquests intents van ser rebuts amb ironia i escepticisme, car acostumaven a empla\xc3\xa7ar a ciutadans amb recursos i representants d\'institucions que probablement no sobreviurien a una guerra nuclear; tamb\xc3\xa9 que no s\'havia previst un futur on no es tenien en compte els efectes de la contaminaci\xc3\xb3 radioactiva i l\'hivern nuclear. Aquesta percepci\xc3\xb3 amarga i ominosa va arribar a inspirar notables obres art\xc3\xadstiques, com la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula d\'animaci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica Quan el vent bufa (1986)._NEWLINE_Algunes de les recomanacions que impliquen en cas d\'un atac nuclear es poden incloure la de no fugir en vehicles privats, ja que hi poden haver embussaments a les carreteres i una exposici\xc3\xb3 a la intemp\xc3\xa8rie pot ser molt perjudicial. Per aix\xc3\xb2 es recomana protegir-se sota terra (soterranis, coves estables, t\xc3\xbanels del metro, clavegueram, etc.), o en racons interiors dels edificis, lluny de portes i finestres. Els vidres s\xc3\xb3n elements molt perillosos en aquest cas, perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n projectats en sentit oposat a l\'explosi\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 caldria cobrir-se el cos sencer amb catifes. lones o capotes de cremades o flamarades fins que passi la primera ona de xoc (en 30 segons) i la segona (en dos minuts). Durant aquest temps, sol haver-hi centelleigs al cel o b\xc3\xa9 els aparells electr\xc3\xb2nics es detenen. Quan aix\xc3\xb2 passa s\'ha d\'estar amb contacte amb el s\xc3\xb2l per evitar desc\xc3\xa0rregues el\xc3\xa8ctriques. En els pa\xc3\xafsos m\xc3\xa9s industrialitzats i rics tenen un control de protecci\xc3\xb3 civil contra atacs nuclears, aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s el cas dels Pa\xc3\xafsos Catalans.\n_START_SECTION_\nRellev\xc3\xa0ncia cultural\n_START_PARAGRAPH_\nLa guerra nuclear i els seus preparatius no nom\xc3\xa9s van tenir un gran impacte en la pol\xc3\xadtica, la diplom\xc3\xa0cia i l\'estrat\xc3\xa8gia, sin\xc3\xb3 que van marcar profundament a diverses generacions al llarg de tota la Guerra Freda. A m\xc3\xa9s de contribuir enormement a la difusi\xc3\xb3 del pensament pacifista i la protesta social, van sorgir nombroses expressions art\xc3\xadstiques, culturals i populars sobre el tema. Curiosament, el final de la Guerra Freda va acabar amb la major part de les mateixes perqu\xc3\xa8 l\'amena\xc3\xa7a de guerra nuclear va desapar\xc3\xa8ixer de la cosmovisi\xc3\xb3 medi\xc3\xa0tica i popular, encara que segueixi estant present._NEWLINE_L\'amena\xc3\xa7a de guerra nuclear i l\'aparent inevitabilitat de la mateixa va imprimir tamb\xc3\xa9 un pensament pessimista, apocal\xc3\xadptic i fins i tot mil\xc2\xb7lenarista en \xc3\xa0mbits tant religiosos com seculars, des de diverses profecies de l\'arribada de la fi del m\xc3\xb3n a un fatalisme present en nombroses manifestacions socials i culturals del per\xc3\xadode.'