b'\n_START_ARTICLE_\nJust\xc3\xadcia retributiva\n_START_PARAGRAPH_\nJust\xc3\xadcia retributiva \xc3\xa9s una teoria de la just\xc3\xadcia que sost\xc3\xa9 que el c\xc3\xa0stig proporcionat \xc3\xa9s una resposta moralment acceptable a la falta o crim, independentment que aquest c\xc3\xa0stig produ\xc3\xafsca o no beneficis tangibles. \xc3\x89s la just\xc3\xadcia que es mostra indiferent davant alguns c\xc3\xa0stigs. _NEWLINE_En \xc3\xa8tica i dret, el "principi de proporcionalitat de la pena" (en angl\xc3\xa8s expressat en la m\xc3\xa0xima "Let the punishment fit the crime") afirma que la severitat de la pena ha de ser raonable i proporcional a la gravetat de la infracci\xc3\xb3. El concepte est\xc3\xa0 present en la majoria de les cultures del m\xc3\xb3n. Per exemple, en la llei de Mois\xc3\xa9s, espec\xc3\xadficament dins del Deuteronomi 19:17-21, que inclou els c\xc3\xa0stigs de "vida per vida, ull per ull, dent per dent, m\xc3\xa0 per m\xc3\xa0, peu per peu" (en suma, "amidada per mesura", "middah ke-neged middah"). No obstant aix\xc3\xb2, el principi de proporcionalitat de la pena no necess\xc3\xa0riament exigeix que el c\xc3\xa0stig siga equivalent a la falta, com en l\'anterior Llei del Tali\xc3\xb3n._NEWLINE_Els fil\xc3\xb2sofs del dret penal han contrastat el retribucionisme amb l\'utilitarisme. Per als utilitaristes, la pena t\xc3\xa9 una finalitat teleol\xc3\xb2gica, justificada per la seua capacitat per a arribar a beneficis futurs, per exemple la reducci\xc3\xb3 dels \xc3\xadndexs de criminalitat. Per als retribucionistes, en canvi, el c\xc3\xa0stig t\xc3\xa9 un car\xc3\xa0cter retrospectiu, d\'acord amb la conducta criminal del passat que es castiga, i estrictament destinat a sancionar d\'acord amb la gravetat d\'aquesta conducta. La gravetat de la conducta criminal pot calcular-se, segons els retribucionistes, pel nivell de dany causat, la quantitat d\'avantatge injustament adquirit o pel "desequilibri moral" provocat.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nImmanuel Kant va concebre la retribuci\xc3\xb3 com un principi jur\xc3\xaddic: "El c\xc3\xa0stig judicial no pot mai ser usat com un mitj\xc3\xa0 per a promoure altre b\xc3\xa9, ja siga en favor del criminal mateix o de la societat civil, sin\xc3\xb3 en canvi deu en tots els casos imposar-se-li sota el sustente que s\'ha com\xc3\xa8s un crim".\n_START_SECTION_\nSubtipus\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen dos sub-classes de just\xc3\xadcia retributiva: la versi\xc3\xb3 cl\xc3\xa0ssica que afirma que la quantitat de c\xc3\xa0stig ha de ser proporcional a la quantitat del dany causat per l\'ofensa. Una versi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s recent reempla\xc3\xa7a la idea anterior amb l\'afirmaci\xc3\xb3 que la quantitat de c\xc3\xa0stig ha de ser proporcional a la quantitat d\'avantatge injust obtinguda pel criminal.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques i alternatives\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns afirmen que "dos mals (el crim i el c\xc3\xa0stig) no poden donar lloc a un b\xc3\xa9"._NEWLINE_Entre les alternatives a la just\xc3\xadcia retributiva estan: el tractament psiqui\xc3\xa0tric, la just\xc3\xadcia reparadora i la just\xc3\xadcia transformativa.'