b'\n_START_ARTICLE_\nKostas Axelos\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nAxelos va n\xc3\xa9ixer a Atenes el 1924, fills d\'un metge i d\'una dona d\xe2\x80\x99una antiga fam\xc3\xadlia burgesa atenenca. Va assistir a l\xe2\x80\x99escola secund\xc3\xa0ria a l\xe2\x80\x99Institut Franc\xc3\xa8s i a l\xe2\x80\x99escola secund\xc3\xa0ria Varvakeio. Es va matricular a la facultat de dret per cursar estudis de dret i d\'economia a causa de la insatisfacci\xc3\xb3 amb la filosofia de l\'Escola de Filosofia de la Universitat d\'Atenes, per\xc3\xb2 no va assistir a classe. Amb l\'inici de la Segona Guerra Mundial, Axelos es va involucrar en la pol\xc3\xadtica. Despr\xc3\xa9s, durant l\'ocupaci\xc3\xb3 alemanya i italiana, va participar en la resist\xc3\xa8ncia grega, i m\xc3\xa9s tard en el preludi de la guerra civil grega, com a organitzador i periodista afiliat al Partit Comunista de Gr\xc3\xa8cia (1941-1945). M\xc3\xa9s tard va ser expulsat del Partit Comunista i condemnat a mort pel govern de dretes. Va ser arrestat per\xc3\xb2 va aconseguir escapar._NEWLINE_A finals de 1945, Axelos es va traslladar a Par\xc3\xads, amb el Mataroa, amb uns 200 intel\xc2\xb7lectuals perseguits, i all\xc3\xa0 va estudiar filosofia a la Sorbona i hi va viure la major part de la seva vida. De 1950 a 1957 va treballar com a investigador en la branca de filosofia de CRNS, on va escriure les seves dissertacions, i posteriorment va treballar a l\'\xc3\x89cole Pratique des Hautes \xc3\x89tudes. De 1962 a 1973, Axelos va ensenyar filosofia a la Sorbona i va con\xc3\xa8ixer Jacques Lacan, Pablo Picasso i Martin Heidegger. La seva tesi doctoral prim\xc3\xa0ria sobre Marx, de 1959, "Marx penseur de la technique" va intentar entendre la tecnologia moderna a partir del pensament de Heidegger i Marx i va ser molt influent en la d\xc3\xa8cada de 1960, al costat de la filosofia d\'Herbert Marcuse. La tesi secund\xc3\xa0ria d\'Axelos va ser sobre Her\xc3\xa0clit i finalment es va publicar el 1962 com "H\xc3\xa9raclite et la philosophie: La premi\xc3\xa8re saisie de l\'\xc3\xaatre en devenir de la totalit\xc3\xa9" (Her\xc3\xa0clit i Filosofia: la primera comprensi\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa9sser en esdevenir totalitat)._NEWLINE_Va ser col\xc2\xb7laborador, columnista, i editor de la revista Arguments (1956-1962). Va fundar, des del 1960, la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de llibres Arguments a Les \xc3\x89ditions de Minuit. La revista tenia vincles amb altres publicacions europees, per exemple, Praxis a Iugosl\xc3\xa0via i Das Argument a Alemanya, i va perseguir un enfocament marxista no sectari. Ha publicat textos principalment en franc\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en grec i alemany. El seu llibre m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s Le Jeu du Monde (El joc del m\xc3\xb3n), on Axelos defensa una situaci\xc3\xb3 preontol\xc3\xb2gica del joc. A causa d\'aquesta activitat i de la connexi\xc3\xb3 amb les principals figures intel\xc2\xb7lectuals europees, Axelos va exercir un paper central en la vida intel\xc2\xb7lectual francesa i europea al llarg de m\xc3\xa9s de 50 anys.\n_START_SECTION_\nPensament\n_START_PARAGRAPH_\nKostas Axelos va tractar de conciliar l\'antiguitat d\'Her\xc3\xa0clit amb el pensament modern de Marx, Nietzsche, Freud, Heidegger i d\'altres, per tal d\'obtenir una nova perspectiva sobre alguns dels problemes del marxisme del seu temps. Axelos va utilitzar la filosofia d\'Heraclit com a base principal per avaluar el treball de Marx i Engels. Axelos va contribuir al creixent inter\xc3\xa8s d\'investigadors contemporanis cap als presocr\xc3\xa0tics i, en general, cap a la filosofia de l\'antiga Gr\xc3\xa8cia, a trav\xc3\xa9s de la relectura dels conceptes usats en la interpretaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n._NEWLINE_El punt de partida d\'Axelos va ser l\'argument de la tesi de Marx que "la filosofia del m\xc3\xb3n es transforma alhora que la filosofia esdev\xc3\xa9 mundana, de tal manera que la seva realitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s alhora la seva p\xc3\xa8rdua"  En la seva tesi sobre Marx i la t\xc3\xa8cnica, i en la seva obra "Marx, penseur de la technique: De l\'ali\xc3\xa9nation de l\'homme \xc3\xa0 la conqu\xc3\xaate du monde", Axelos es basa en els manuscrits econ\xc3\xb2mics i filos\xc3\xb2fics de Marx, llegint-los amb l\'ajut dels conceptes de Heidegger i Nietzsche. Va explorar les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de la "alienaci\xc3\xb3" en la hist\xc3\xb2ria, com ara els efectes de la divisi\xc3\xb3 del treball, la propietat privada i el capital, en termes d\'"externalitzaci\xc3\xb3" dels \xc3\xa9ssers humans en una "realitat aliena". Axelos va tractar de relacionar aquestes descripcions de l\'alienaci\xc3\xb3 i de la p\xc3\xa8rdua del "joc" amb el concepte de la tecnologia de Heidegger. Per Axelos, aquesta comprensi\xc3\xb3 expandida de la tecnologia es va convertir en una manera d\'interrogar tant a la societat moderna com al marxisme._NEWLINE_Seguint l\'exemple del seu mestre Heidegger, que feia servir un estil po\xc3\xa8tic de filosofia, Axelos sovint utilitzava un flux continu de manifestacions afor\xc3\xadstiques per relacionar fen\xc3\xb2mens, intentant escoltar "el joc del m\xc3\xb3n". Utilitzant aquest m\xc3\xa8tode per apropar-se als "horitzons del m\xc3\xb3n", Axelos descomprimeix els "elements mitol\xc3\xb2gics" del marxisme i critica especialment les tend\xc3\xa8ncies cap a la metanarraci\xc3\xb3 que considera nihilista i antropoc\xc3\xa8ntrica. Les dues tesis doctorals d\'Axelos i el seu llibre "Cap al pensament planetari" (1964) es van organitzar com a una trilogia._NEWLINE_Axelos va continuar involucrant-se amb el pensament contemporani i amb el m\xc3\xb3n global emergent buscant descobrir "l\'horitz\xc3\xb3 invisible que envolta totes les coses" (1964), perfeccionant encara m\xc3\xa9s el seu m\xc3\xa8tode com un transitar continu a trav\xc3\xa9s de la "totalitat" trencada que envolta els \xc3\xa9ssers humans contemporanis. Per descriure aquest estat de "ser-en-convertir-se", Axelos utilitza el terme "joc". Aquesta \xc3\xa9s la base de la segona trilogia d\xe2\x80\x99Axelos, titulada "El despla\xc3\xa7ament del joc", que inclou els llibres: El joc del m\xc3\xb3n (1969), Cap a una \xc3\xa8tica de la problem\xc3\xa0tica (1972) i la contribuci\xc3\xb3 a L\xc3\xb2gica (1977)._NEWLINE_Finalment, la tercera trilogia d\'Axelos es titula "El desplegament de la investigaci\xc3\xb3", i consta dels llibres: Arguments of a Investigation (1969), Horizons of the World (1974) i Issues at Stake (1979). En emprar tant a Marx com a Freud, Axelos no va rebutjar els seus arguments de manera descurada tot i que n\'intentava "alliberar les forces vitals" (1964), com assenyala la seva autobiografia: "resta pendent preguntar, extrapolar les intu\xc3\xafcions marxistes i freudianes" ( 1997). El focus de les recerques segueix sent el "joc de conjunts de jocs", especialment en el context dels debats sobre el "final de la hist\xc3\xb2ria". Aix\xc3\xb2 es reafirma de la manera seg\xc3\xbcent: "At\xc3\xa8s que tot s\'ha dit i contradit en un llenguatge espec\xc3\xadfic, principalment el llenguatge metaf\xc3\xadsic de la filosofia i el llenguatge d\'antifilosofia que subverteix la metaf\xc3\xadsica, hi ha encara quelcom de significat a dir i en quin llenguatge?" (1974)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de completar la tercera trilogia, Axelos va publicar Open Systems (1984) com una extensi\xc3\xb3 dels conceptes que fins llavors havia emprat en "exposicions al m\xc3\xb3n" amb una manera de capturar i escriure tamb\xc3\xa9 "els diferents i enormes" passejos "del m\xc3\xb3n obert ", \xc3\xa9s a dir, all\xc3\xb2 que no \xc3\xa9s present a l\'abast, sin\xc3\xb3 qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s "aclaparar m\xc3\xa9s gent i m\xc3\xa9s societats hist\xc3\xb2riques "._NEWLINE_Els textos d\'Axelos van ser gaireb\xc3\xa9 tots escrits com a ep\xc3\xadlegs metafil\xc2\xb7l\xc3\xb2fics amb la intenci\xc3\xb3 de "no suportar passivament el nostre temps: les investigacions que vam llan\xc3\xa7ar requereixen que mirem i vegem tant a prop com de lluny". L\xe2\x80\x99objectiu final era escriure "en un discurs po\xc3\xa8tic i reflexiu, una vida fervent" (1997).\n_START_SECTION_\nMarxisme obert\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99aproximaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Axelos al pensament i a la filosofia pot ser anomenada "marxisme obert", un terme que Axelos ha utilitzat ell mateix. No obstant aix\xc3\xb2, Axelos va identificar aspectes del pensament tecnol\xc3\xb2gic modern que calia criticar en els textos de Marx, el que el va portar a llegir a Marx com la figura culminant de la metaf\xc3\xadsica occidental (paral\xc2\xb7lelament a la valoraci\xc3\xb3 de Heidegger i de Nietzsche). El marxisme obert \xc3\xa9s, per tant, un intent de transcendir el paper pol\xc3\xadtico-ideol\xc3\xb2gic del marxisme i "plantejar preguntes fruct\xc3\xadferes i desmitificar les realitzacions existents". Axelos ha subratllat que no es poden definir a priori tot tipus d\'actuacions \xe2\x80\x93pol\xc3\xadtiques o d\'altre tipus\xe2\x80\x93. El pensament d\'Axelos intenta q\xc3\xbcestionar totes les formes de tancament i \xc3\xa9s una forma de teoria de sistemes oberts (a difer\xc3\xa8ncia de la teoria de sistemes tancats). En un altre lloc, va anomenar aquest plantejament  "pensament planetari" (1964).\n_START_SECTION_\nEl concepte de "joc"\n_START_PARAGRAPH_\nAxelos utilitza el concepte de "joc" (le jeu) tant com a categoria ontol\xc3\xb2gica (el "sistema de sistemes") com a ideal \xc3\xa8tic per a una societat no alienada. Axelos sost\xc3\xa9, despr\xc3\xa9s de Marx, l\'oposici\xc3\xb3 entre el treball (necessitat) i el joc (la llibertat) ha de ser abolida, per\xc3\xb2 reconeix que aix\xc3\xb2 seria tant un "joc del m\xc3\xb3n" concret com ontol\xc3\xb2gic (le jeu du monde) o una errance. Tamb\xc3\xa9 argumenta, seguint Heidegger, que el joc \xc3\xa9s el significat de l\xe2\x80\x99Ens que ha estat oblidat en el m\xc3\xb3n modern (l\'oblit de ser). Criticant relats excessivament deterministes de la globalitzaci\xc3\xb3, per exemple, Axelos argumenta que es tracta d\xe2\x80\x99un proc\xc3\xa9s de mundialitzaci\xc3\xb3 que est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s obert a la transformaci\xc3\xb3 que els te\xc3\xb2rics cl\xc3\xa0ssics dels marxistes. L\'aspecte relacional del joc \xc3\xa9s el que uneix l\'activitat humana amb l\'activitat del m\xc3\xb3n i els diferents sistemes de la vida humana (m\xc3\xa0gia, mite, religi\xc3\xb3, poesia, pol\xc3\xadtica, filosofia, ci\xc3\xa8ncia) juntes i amb el m\xc3\xb3n. Per tant, el joc no \xc3\xa9s pas una vocaci\xc3\xb3 infantil per a Axelos.'