b'\n_START_ARTICLE_\nMeranges\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEn la documentaci\xc3\xb3 antiga trobem la forma Meranicos (segle IX), que potser deriva de l\'antrop\xc3\xb2nim llat\xc3\xad Marius.\n_START_SECTION_\nGeografia o medi f\xc3\xadsic\n_START_PARAGRAPH_\nSituada en plena zona axial pirinenca, Meranges ocupa l\'alta vall Tova, drenada pel riu Duran. A la cap\xc3\xa7alera d\'aquesta vall hi ha la conca lacustre dels Engorgs, sota la barrera de les serres de l\'Esquella i de Puigpedr\xc3\xb3s, que a vegades reben el nom de serra de Campcard\xc3\xb3s i de limita el terme pel N, separant-lo de la vall de Campcard\xc3\xb3s, que \xc3\xa9s afluent del riu d\'Arav\xc3\xb3 o de Querol (Alta Cerdanya). Puigpedr\xc3\xb3s, o puig de Campcard\xc3\xb3s, amb els seus 2.914 m, no sols \xc3\xa9s el cim m\xc3\xa9s alt del terme sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 de tota la Cerdanya, i \xc3\xa9s a m\xc3\xa9s el punt de trobada dels termes de Meranges, Ger i Guils de Cerdanya. A ponent, \xc3\xa9s separat del puig dels Engorgs (2.815 m) per la portella de Meranges (2.647 m). A l\xe2\x80\x99E, des de Puigpedr\xc3\xb3s, pels grenys del castell de Lladres, per la riba oriental de l\'estany de Malniu i m\xc3\xa9s avall enfront de Gr\xc3\xa9ixer, el terme confronta amb el municipi de Ger. Al NW, des del pic de Calm Colomer (2.869 m), baixant per la serra de l\'Esquella limita amb l\'alta vall de la Llosa, del municipi de Lles de Cerdanya. _NEWLINE_Seguint per la serra de Calm Colomer, amb el Bony Manyer (2.788 m) i la Carabassa (2.734 m), i el roc de Creuetes, termeneja amb Bellver de Cerdanya (Talltendre). A migdia pels Emprius limita tamb\xc3\xa9 amb Bellver (\xc3\x89ller) i puntualment amb Is\xc3\xb2vol._NEWLINE_El municipi compr\xc3\xa8n, a m\xc3\xa9s del poble de Meranges, les cases del Raval i el llogaret de Girul. A causa del gran atractiu de les muntanyes de Meranges \xc3\xa9s for\xc3\xa7a freq\xc3\xbcentada la pista al refugi de Malniu, al parc forestal del pla de Tarter\xc3\xa8s o de la Tartera, des d\xe2\x80\x99on es pot pujar a l\'estany de Malniu (2.250 m), situat en un bell paratge sota Puigpedr\xc3\xb3s. Abans d\'arribar a aquest pla, un brancal de pista porta al pla de la M\xc3\xa0nega, al refugi forestal de la Feixa (Ger). Un altre paratge interessant \xc3\xa9s el de la regi\xc3\xb3 dels Engorgs, a la cap\xc3\xa7alera de la vall del riu Duran. Ambdues zones, de Malniu i dels Engorgs, antics circs glacials, s\xc3\xb3n separades per Puigpedr\xc3\xb3s i Coma Pregona, i s\'enllacen gr\xc3\xa0cies a un sender de gran recorregut. El municipi \xc3\xa9s for\xc3\xa7a tur\xc3\xadstic, en gran part gr\xc3\xa0cies al seu bell entorn.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nMeranges \xc3\xa9s documentat en l\'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral d\'Urgell (Meranicos) i en diverses ocasions al llarg del segle X. El 994, hom fa una venda in pauh Olorbitense in ipsa villa de Meranicus, ad ipsa Canale. El 996, Guitard, pel seu testament sacramental, deixa al seu senyor, el vescomte Sunifred, quatre masos que hi havia i l\'alou de Meranges, amb el benent\xc3\xa8s que despr\xc3\xa9s de la seva mort pervingui a Santa Maria de la Seu d\'Urgell. El 1001 Isarn, arxipreste, d\xc3\xb3na a la catedral d\'Urgell els alous que t\xc3\xa9 al comtat de Cerdanya \xe2\x80\x9cinfra terminio Olorbitense in villa que vocant Meranicus\xe2\x80\x9d. Fou, juntament amb Girul, dels dominis dels comtes de Cerdanya. Aix\xc3\xad, el Liber feudorum maior consigna que entre els anys 1068 i 1095 Hug Dalmau, un dels primers personatges del llinatge dels Mataplana, fam\xc3\xadlia que rest\xc3\xa0 lligada al castell al llarg del segle XII, jur\xc3\xa0 fidelitat a Guillem, comte de Cerdanya, pel castell de Meranges, entre d\'altres. El 1117, el comtat de Cerdanya pass\xc3\xa0 al comte de Barcelona, i un altre Hug Dalmau prest\xc3\xa0 homenatge a Ramon Berenguer III. Entre el 1162 i el 1196, Hug de Mataplana emet\xc3\xa9 jurament al rei Alfons el Cast per Meranges i altres castells. La senyoria superior de Meranges pass\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s als vescomtes de Castellb\xc3\xb2. El bisbe d\'Urgell tenia una honor a Meranges i pledej\xc3\xa0 amb Ramon de Castellb\xc3\xb2 perqu\xc3\xa8 aquest li havia causat danys a la seva honor. Arribaren a un conveni el 1171._NEWLINE_El 1184, els habitants de la vila de Meranges i de Girul obtingueren de Ramon de Castellb\xc3\xb2, de la seva muller Ermessenda i de llur fill Arnau, franquesa per a disposar lliurement de les seves terres. En la conc\xc3\xb2rdia del 1233 entre Nun\xc3\xb3 San\xc3\xa7, comte de Cerdanya i de Rossell\xc3\xb3, i el comte de Foix i vescomte de Castellb\xc3\xb2, s\'establ\xc3\xad que aquest tingu\xc3\xa9s la \xe2\x80\x9cforcia auqe est in rupe de Meranges\xe2\x80\x9d en nom i en lloc de Nun\xc3\xb3 San\xc3\xa7, per\xc3\xb2 que si la tenia pel seu compte, que no pogu\xc3\xa9s millorar-la. El 19 d\'abril de 1250 Roger de Foix, vescomte de Castellb\xc3\xb2, atorg\xc3\xa0 una carta de poblaci\xc3\xb3 als habitants de Meranges, amb diversos privilegis. Cada poblador havia de satisfer anualment una quarta part de s\xc3\xa8gol per a la guaita i gu\xc3\xa0rdia del castell de Meranges. Posteriorment, el lloc i el castell de Meranges pervingueren a la corona. El 1336, Jaume III de Mallorca confirm\xc3\xa0 les antigues franqueses a condici\xc3\xb3 que els habitants de Meranges traslladessin els seus domicilis al lloc dit Prat Secha, sota la roca de Meranges, on hi ha restes de l\'antic castell o for\xc3\xa7a de Meranges. La poblaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2, no s\'hi trasllad\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLes tradicionals activitats agr\xc3\xadcoles i ramaderes han anat mantenint un cert pes en l\'economia del terme. El terreny forestal ocupa m\xc3\xa9s d\'un ter\xc3\xa7 de la superf\xc3\xadcie de tot el terme, i hi ha tamb\xc3\xa9 terreny comunal no productiu a causa de l\'altitud i del roquisser de la muntanya. La superf\xc3\xadcie agr\xc3\xa0ria \xc3\xbatil \xc3\xa9s ocupada gaireb\xc3\xa9 en la totalitat per pastures permanents. A les poques terres llaurades destaca el conreu de blat, patates i farratge. No ocupa cap extensi\xc3\xb3 apreciable el conreu de llegums, hortalisses i fruiters. Hi ha bestiar ov\xc3\xad, bov\xc3\xad, porc\xc3\xad i equ\xc3\xad. L\'activitat industrial havia estat representada nom\xc3\xa9s per l\'extracci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa0rids a l\'estany del pla del Tarter\xc3\xa8s, i per una pedrera d\'on s\'extreia material per a la construcci\xc3\xb3 i per a la fabricaci\xc3\xb3 de lloses de coberta. Totes aquestes activitats, per\xc3\xb2, es realitzaven a petita escala i de manera intermitent._NEWLINE_En els \xc3\xbaltims anys del segle XX, Meranges va experimentar un cert creixement gr\xc3\xa0cies al turisme, que ha originat la construcci\xc3\xb3 de cases per a segona resid\xc3\xa8ncia. A m\xc3\xa9s del paisatge, la gastronomia constitueix un altre atractiu tur\xc3\xadstic del municipi, amb un acreditat restaurant de cuina selecta cerdana. Disposa d\'un centre d\'ensenyament primari i d\'un d\'ensenyament secundari. A Meranges hom t\xc3\xa9 possibilitat d\xe2\x80\x99allotjament, i els excursionistes poden acollir-se al refugi de Malniu, cam\xc3\xad de l\'estany de Malniu, i al refugi d\'Engorgs "Joaquim Folch i Girona", empla\xc3\xa7at a 2.350 m. Com en altres zones pirinenques, s\'hi practica l\'esqu\xc3\xad de muntanya.\n_START_SECTION_\nTransports\n_START_PARAGRAPH_\nHi arriba una carretera (GiV-4031) que a Ger entronca amb la N-260, de Puigcerd\xc3\xa0 a la Seu d\xe2\x80\x99Urgell, despr\xc3\xa9s de 10 km de recorregut pel vessant esquerre de la vall Tova.'