b'\n_START_ARTICLE_\nSant Esteve d\'Olius\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa parr\xc3\xb2quia de Sant Esteve d\'Olius, esmentada des del 985, es troba a\xc3\xafllada a la dreta del Cardener, al centre d\'un terme rural. L\'edifici actual, bastit a la segona meitat del segle XI i consagrat el 1079, \xc3\xa9s d\'una nau amb absis semicircular, coberta amb volta de can\xc3\xb3, que recolza sobre arcs torals, refor\xc3\xa7ats a l\'exterior per contraforts adossats. L\'absis \xc3\xa9s decorat exteriorment amb arcuacions i lesenes de tipus llombard. Sota el presbiteri elevat hi ha una cripta, que constitueix l\'element m\xc3\xa9s interessant del conjunt. Semblant a les de Cardona i Vic, est\xc3\xa0 formada per tres naus prou altes (3,20 m), separades per sis columnes de fust i capitells desiguals, i cobertes amb volta d\'aresta. Est\xc3\xa0 il\xc2\xb7luminada per tres finestres obertes a la part baixa de l\'absis. L\'acc\xc3\xa9s actual a la cripta, mitjan\xc3\xa7ant un arc rebaixat i una escalinata amb barana de ferro forjat, respon a una modificaci\xc3\xb3 posterior, probablement del segle XVI. Al mur nord hi ha la porta del campanar, \xc3\xa9s una torre quadrada propera a l\'absis i amb finestres sageteres, a la part superior hi ha una finestra d\'arc de mig punt per banda. L\'actual porta d\'acc\xc3\xa9s \xc3\xa9s al mur sud, amb grans dovelles treballades. La porta primitiva, avui tapiada, \xc3\xa9s al frontis, d\'arc de mig punt. S\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 actuacions posteriors la porta adovellada de migdia, que substitueix la de ponent, i la torre del campanar. Modernament l\'interior de l\'esgl\xc3\xa9sia ha estat despullat de l\'ornamentaci\xc3\xb3 de tipus classicitzant, afegida probablement a la segona meitat del segle XVII. Entre l\'absis i el portal hi ha una masia adossada, del segle XVII, que correspon a la rectoria. Del primitiu castell d\'Olius resta una masia a cent passos de l\'esgl\xc3\xa9sia, i en la qual encara es pot veure part d\'una torre._NEWLINE_No lluny de l\'esgl\xc3\xa9sia hi ha un cementiri modernista d\'aire gaudini\xc3\xa0, constru\xc3\xaft l\'any 1916 sobre i entre grans roques per Bernard\xc3\xad Martorell, deixeble del mateix Antoni Gaud\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia dedicada a sant Esteve existia ja al segle X, al castell on el comte d\'Urgell tenia un dels seus palaus. "Domum sancti Stephani": 985. El 1041 la comtessa Constan\xc3\xa7a, v\xc3\xaddua d\'Ermengol II d\'Urgell, don\xc3\xa0 un alou que li era propi a l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve d\'Olius. El 1102, el comte Ermengol V d\'Urgell lleg\xc3\xa0 a l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Solsona el castell d\'Olius, amb l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve i les sufrag\xc3\xa0nies._NEWLINE_El 1143, el comte Armengol d\'Urgell en reiter\xc3\xa0 la dominaci\xc3\xb3. El 1150, el papa Eugeni III confirm\xc3\xa0 al prep\xc3\xb2sit de Solsona la senyoria de l\'esgl\xc3\xa9sia d\'Olius. El 1182 el comte d\'Urgell, Armengol de Val\xc3\xa8ncia, feu solemne lliurament a la predita can\xc3\xb2nica del castell i esgl\xc3\xa9sia d\'Olius. En temps posteriors el darrer marqu\xc3\xa8s d\'Olius feu donaci\xc3\xb3 del seu t\xc3\xadtol a la verge del Claustre i en representaci\xc3\xb3 de la mitra de Solsona: amb aquest motiu els bisbes havien obtingut el t\xc3\xadtol de marquesos._NEWLINE_A Sant Esteve d\'Olius es congregaren en una ocasi\xc3\xb3 de l\'any 1318 alguns canonges solsonins disconformes amb un cert procedir impositiu dels nobles Guillem i Ramon de Cardona. L\'afer arrib\xc3\xa0 a la cort papal d\'Aviny\xc3\xb3.'