b'\n_START_ARTICLE_\nBatllia i senescalia\n_START_PARAGRAPH_\nUna batllia o batlliu (bailliage en llengua francesa) \xc3\xa9s l\'\xc3\xa0rea de jurisdicci\xc3\xb3 d\'un batlle (bailli en llengua francesa); sent una senescalia (s\xc3\xa9n\xc3\xa9chauss\xc3\xa9e en llengua francesa) l\'\xc3\xa0rea de jurisdicci\xc3\xb3 que est\xc3\xa0 a c\xc3\xa0rrec d\'un senescal.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCreades al final del Segle XII, tals institucions, que eren uns quants centenars a finals del Segle XVIII, conservaven un mer rol judicial, havent perdut la seva antiga import\xc3\xa0ncia respecte als governs i sobretot respecte a les generalitats i intend\xc3\xa8ncies. Al Segle XVI, alguns batllius es van convertir en batllius presidencials, sota Enric II.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa cort o tribunal del batlliu era presidida per un lloctinent general del batlle. Jutjava en primera inst\xc3\xa0ncia q\xc3\xbcestions penals o en les que estaven implicats en causa membres de la noblesa, i en apel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 les sent\xc3\xa8ncies de les jurisdiccions inferiors. Un batlliu podia ser de propietat de molts cantons sobirans: per exemple, el batlliu de Baden pertanyia a vuit cantons sobirans. En aquest cas, el batlliu prenia el nom de "batlliu com\xc3\xba". A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, els cantons propietaris enviaven a un agutzil de torn, que tenia un c\xc3\xa0rrec de dos anys de durada, i a continuaci\xc3\xb3 li tocava a un altre cant\xc3\xb3 enviar a un altre agutzil. Les taxes recollides pels batllius es repartien equitativament entre els cantons propietaris. Les taxes consistien, per als grangers, en el pagament del delme, \xc3\xa9s a dir una d\xc3\xa8cima part de la collita anual era sempre lliurada al batlliu que a canvi oferia una certa protecci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFran\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de la Revoluci\xc3\xb3 francesa, eren una circumscripci\xc3\xb3 administrativa, financera i judicial. El terme "batlliu" va ser utilitzat m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcentment en el nord de Fran\xc3\xa7a, mentre "senescal\xc3\xada" en el Sud. Es van crear senescalies en el Llenguadoc, en la Bretanya, en el Poitou, en l\'Artois, en el Boulonnais i en el Ponthieu. El terme estava aplicat tamb\xc3\xa9 a un territori en el qual les funcions de X\xc3\xa8rif estaven exercitades per un batlle o senescal nomenat pel rei. L\'administraci\xc3\xb3 era al seu torn subdividida en prebostures reials (sota la prefectura d\'un prebost nomenat i pagat pel batlle) o en vescomtats com a Normandia (amb un vescomte, funcionari p\xc3\xbablic de vegades plebeu). Al segle XVI, alguns batllius es van convertir en batllius presidencials sota Enric II. Al mateix temps, es va eliminar el nom de batlliu a Proven\xc3\xa7a, i els 15 batllius d\'aquesta prov\xc3\xadncia van canviar el nom a "vigueries" a partir de 1540.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nImportat pels Normands a It\xc3\xa0lia meridional al Segle XI, el terme batlle, identificava tamb\xc3\xa9 el model operat pels superintendentes bizantins en el sud d\'It\xc3\xa0lia, abans de l\'arribada al poder dels sobirans Normands des de Sic\xc3\xadlia. La figura del batlle assumia, aix\xc3\xad doncs, un significat tant econ\xc3\xb2mic com pol\xc3\xadtic, identificant un representant o lloctinent de l\'Imperi bizant\xc3\xad als territoris italians ocupats.\n_START_SECTION_\nRegne Unit\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema va tenir el seu origen a Fran\xc3\xa7a (baillie era el terme en franc\xc3\xa8s arcaic per batlliu), estant en \xc3\xbas a banda i banda del Canal de la M\xc3\xa0nega. El batlliu sobreviu en l\'\xc3\xbas administratiu de les Illes del Canal, que per a assumptes administratius estan agrupades en dos batllius: Jersey (que inclou l\'illa de Jersey i els illots de Minquiers i Ecr\xc3\xa9hous) i Guernsey (que inclou les illes de Guernsey, Sark, Alderney, Brecqhou, Herm, Jethou i Lihou). Cada batllia de l\'arxip\xc3\xa8lag est\xc3\xa0 governada per un batlle. Al desembre de 2008 l\'illa de Sark va abolir les batllies. A continuaci\xc3\xb3 van tenir lloc les primeres eleccions que van veure triomfar el partit de l\'ex batlle, que aix\xc3\xad doncs va continuar governant per\xc3\xb2 ja no segons el sistema feudal.\n_START_SECTION_\nSu\xc3\xafssa\n_START_PARAGRAPH_\nEls batllius eren una forma d\'organitzaci\xc3\xb3 del territori en \xc3\xbas a Su\xc3\xafssa en el per\xc3\xadode de la Antiga  Confederaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir fins a 1798, any en qu\xc3\xa8 Su\xc3\xafssa va sofrir la invasi\xc3\xb3 francesa que va decretar el naixement de la Rep\xc3\xbablica Helv\xc3\xa8tica. Tenien el nom de batlliu les comarques subjectes d\'una certa dimensi\xc3\xb3. Cada batlliu era propietat d\'un cant\xc3\xb3 sobir\xc3\xa0 que s\'ocupava de l\'administraci\xc3\xb3 del territori gr\xc3\xa0cies a un batlle: persona que manava en el batlliu per administrar la just\xc3\xadcia i per cobrar les taxes.'