b"\n_START_ARTICLE_\nEspai Natural Protegit de Granyena\n_START_PARAGRAPH_\nL'Espai Natural Protegit de Granyena, situat principalment a la comarca de la Segarra, \xc3\xa9s un t\xc3\xadpic representant del paisatge mediterrani modulat des d'antic. Es caracteritza per una combinaci\xc3\xb3 de boscs, matollars i terrenys agr\xc3\xadcoles que donen varietat i valor afegit a la seva v\xc3\xa0lua natural. El paisatge est\xc3\xa0 dominat per l'estructura t\xc3\xadpica dels conreus herbacis de sec\xc3\xa0, amb reminisc\xc3\xa8ncies de la vegetaci\xc3\xb3 natural origin\xc3\xa0ria a les \xc3\xa0rees de m\xc3\xa9s relleu al llarg dels diversos cursos d'aigua._NEWLINE_\xc3\x89s un espai especialment interessant per a la dispersi\xc3\xb3 dels individus juvenils de l'\xc3\xa0guila cuabarrada, tot i que tamb\xc3\xa9 acull fauna orn\xc3\xadtica est\xc3\xa8pica, com el torlit, el sis\xc3\xb3 o el gaig blau. Per aquest motiu, es tracta d'un Espai incl\xc3\xb2s a la xarxa Natura 2000 exclusivament com a ZEPA per a la conservaci\xc3\xb3 de les aus.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa morfologia del terreny a l'ENP de Granyena \xc3\xa9s ondulada, amb la pres\xc3\xa8ncia d'alguns puigs i zones m\xc3\xa9s planes. Est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft principalment sobre la base de margues calc\xc3\xadcoles, que creen esglaons en el terreny. L'espai se situa sobre el paquet sedimentari cenozoic, amb una orografia molt marcada per diferents cursos h\xc3\xaddrics._NEWLINE_El substrat de margues i la seva erosi\xc3\xb3 constitueixen un paisatge en taules, amb valls intersticials i vessants aprofitades amb bancals. En alguns punts, l'home tamb\xc3\xa9 ha modificat la fisonomia del terreny, amb l'aixecament de marges de pedra seca que subjecten bancals agr\xc3\xadcoles.\n_START_SECTION_\nBiodiversitat\n_START_PARAGRAPH_\nEn la superf\xc3\xadcie de l'espai, destaquen erres agr\xc3\xadcoles i \xc3\xa0rees antr\xc3\xb2piques, que ocupen un 81,47%, seguides dels boscos (9,82%), zones amb vegetaci\xc3\xb3 arbustiva i herb\xc3\xa0cia (8,44%), ambients litorals i salins (0,15%) i molleres i aiguamolls (0,13%).\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nL'agricultura es barreja amb clapes forestals dominades pel pi blanc (Pinus halepensis) i la carrasca (Quercus ilex rotundifolia) o el roure valenci\xc3\xa0 (Quercus faginea) aix\xc3\xad com brolles de roman\xc3\xad (Rosmarinus officinalis) especialment als vessants dels cursos d'aigua que travessen l'espai. A les fondalades que tenen prou humitat, tamb\xc3\xa9 s'hi donen algunes formacions a\xc3\xafllades de ribera, amb la pres\xc3\xa8ncia de pollancres (Populus nigra).\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nEspai de gran inter\xc3\xa8s per a les poblacions d\xe2\x80\x99\xc3\xa0guila cuabarrada, ja que \xc3\xa9s una \xc3\xa0rea de dispersi\xc3\xb3 de juvenils d\xe2\x80\x99aquesta esp\xc3\xa8cie. Tamb\xc3\xa9 s'hi poden trobar alguns exemplars de torlit (Burhinus oedicnemus), de sis\xc3\xb3 (Tetrax tetrax), de gaig blau (Coracias garrulus) o de cal\xc3\xa0ndria (Melanocorypha calandra)._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, la configuraci\xc3\xb3 en mosaic de l\xe2\x80\x99espai permet una bona representaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99avifauna de l\xe2\x80\x99interior catal\xc3\xa0, amb pres\xc3\xa8ncia de nombroses aus rapinyaires com l\xe2\x80\x99arpella (Circus aeruginosus), l\xe2\x80\x99esparver cendr\xc3\xb3s (Cirus pygargus) i el duc (Bubo bubo). Una altra au d\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99enganyapastors (Caprimulgus europaeus), l\xe2\x80\x99hortol\xc3\xa0 (Emberiza hortulana) i la tallareta cuallarga (Sylvia undata).\n_START_SECTION_\nAmenaces\n_START_PARAGRAPH_\nL'impacte m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s l'homogene\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 del paisatge, amb la desaparici\xc3\xb3 de marges de vegetaci\xc3\xb3 natural entre cultius i zones ermes per l'aven\xc3\xa7 de l'agricultura. Tamb\xc3\xa9 cal tenir en compte el risc d'incendis forestals. D'altra banda, les margues s\xc3\xb3n materials tous molt susceptibles a l'erosi\xc3\xb3 a les zones de pendent quan desapareixen els murs de pedra."