b'\n_START_ARTICLE_\nSuperf\xc3\xadcies de control de vol\n_START_PARAGRAPH_\nLes  Superf\xc3\xadcies de control  s\xc3\xb3n totes aquelles parts de l\'avi\xc3\xb3 que tenen la funci\xc3\xb3 d\'ajudar al pilot a modificar l\'orientaci\xc3\xb3 i posici\xc3\xb3 de l\'aeronau. Podem distingir entre superf\xc3\xadcies de control prim\xc3\xa0ries i secund\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nCapcineig\n_START_PARAGRAPH_\nL\'eix  lateral  o  transversal  \xc3\xa9s un eix imaginari que s\'est\xc3\xa9n de cap a cap de les ales de l\'avi\xc3\xb3. El moviment que realitza l\'avi\xc3\xb3 al voltant d\'aquest eix es denomina capcineig._NEWLINE_L\'pilot, des de la cabina de comandament \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de modificar l\'orientaci\xc3\xb3 respecte a aquest eix a trav\xc3\xa9s de l\'tim\xc3\xb3 de profunditat._NEWLINE_A l\'estirar el bast\xc3\xb3 de comandament cap enrere (cap al pilot) es produeix una elevaci\xc3\xb3 del morro de l\'avi\xc3\xb3, i en emp\xc3\xa8nyer endavant es produeix una baixada del morro de l\'avi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nBalanceig\n_START_PARAGRAPH_\nL\'eix longitudinal  \xc3\xa9s un eix imaginari que s\'est\xc3\xa9n des del morro a la cua de l\'avi\xc3\xb3. El moviment que realitza l\'avi\xc3\xb3 al voltant d\'aquest eix es denomina balanceig._NEWLINE_Les superf\xc3\xadcies de comandament del balanceig s\xc3\xb3n els alerons. En girar el bast\xc3\xb3 de comandament es produeix la deflexi\xc3\xb3 diferencial dels alerons: al mateix temps que l\'aler\xc3\xb3 d\'una de les ales puja, l\'aler\xc3\xb3 de l\'altra ala baixa, i l\'angle de deflexi\xc3\xb3 proporcional al grau de gir de les bast\xc3\xb3 de comandament._NEWLINE_L\'aler\xc3\xb3 que s\'ha flexionat cap avall, produeix un augment de sustentaci\xc3\xb3 en la seva ala corresponent, provocant el seu ascens, mentre que l\'aler\xc3\xb3 que \xc3\xa9s flexionat cap amunt, produeix en la seva ala una disminuci\xc3\xb3 de sustentaci\xc3\xb3, motivant-ne el descens._NEWLINE_El pilot, en cas de voler inclinar cap a l\'esquerra, giraria bast\xc3\xb3 de comandament cap a l\'esquerra, fent que l\'aler\xc3\xb3 dret baix\xc3\xa9s elevant aix\xc3\xad l\'ala dreta, i simult\xc3\xa0niament, l\'aler\xc3\xb3 esquerre flexionar\xc3\xada cap amunt produint una p\xc3\xa8rdua de la sustentaci\xc3\xb3 en l\'ala esquerra i per tant el seu descens.\n_START_SECTION_\nGuinyada\n_START_PARAGRAPH_\nL\'eix vertical \xc3\xa9s un eix imaginari que, passant pel centre de gravetat de l\'avi\xc3\xb3, \xc3\xa9s perpendicular als eixos transversal i longitudinal. Aquest eix \xc3\xa9s perpendicular a l\'eix de capcineig i al de balanceig, est\xc3\xa0 contingut en un pla que passa pel morro i la cua de l\'aparell i que normalment divideix aquest en dues parts sim\xc3\xa8triques)._NEWLINE_El moviment que realitza l\'avi\xc3\xb3 al voltant d\'aquest eix es denomina guinyada (moviment de l\'avi\xc3\xb3 respecte de l\'eix imaginari vertical que passa pel centre de gravetat de l\'aeronau). La superf\xc3\xadcie de comandament de la guinyada \xc3\xa9s el tim\xc3\xb3 de cua o tim\xc3\xb3 de direcci\xc3\xb3._NEWLINE_El control sobre el tim\xc3\xb3 de direcci\xc3\xb3 es realitza mitjan\xc3\xa7ant els pedals._NEWLINE_Per aconseguir un moviment de guinyada cap a la dreta, el pilot pressiona el pedal dret, generant aix\xc3\xad el gir de la superf\xc3\xadcie del tim\xc3\xb3 de direcci\xc3\xb3 cap a la dreta. Aix\xc3\xb2 provocar\xc3\xa0 una deflexi\xc3\xb3 del vent relatiu (a causa de la velocitat de vol de l\'avi\xc3\xb3) cap a aquest costat, el que causa una reacci\xc3\xb3 que empeny el pla de deriva de l\'avi\xc3\xb3 cap a l\'esquerra i, per tractar-se d\'una estructura r\xc3\xadgida, el resultat \xc3\xa9s un gir del morro a la dreta sobre l\'eix vertical esmentat._NEWLINE_La guinyada pot oc\xc3\xb3rrer de forma involunt\xc3\xa0ria en vol o en terra. En vol pot ser causada per una r\xc3\xa0fega de vent lateral o per irregularitats aerodin\xc3\xa0miques degudes al pilotatge. En casos extrems es pot arribar a l\'autorotaci\xc3\xb3, que origina la barrina. La guinyada en terra pot ser provocada, a m\xc3\xa9s de les causes esmentades, per diferent resist\xc3\xa8ncia a l\'avan\xc3\xa7 entre una i altra roda deguda a la superf\xc3\xadcie del terreny o una frenada irregular que pot provocar un "cavallet", incident en el que l\'aparell pateix una guinyada r\xc3\xa0pida de 90 \xc2\xba o m\xc3\xa9s, amb perill de trencament d\'una ala, o de la cua en els avions que donen suport al pes de la mateixa sobre un pat\xc3\xad._NEWLINE_Etimol\xc3\xb2gicament, hi ha una accepci\xc3\xb3 n\xc3\xa0utica del terme \'guinyada\', de la qual es deriva l\'accepci\xc3\xb3 aeron\xc3\xa0utica. La RAE la defineix com "Desviament de la proa del vaixell cap a un costat o un altre del rumb a qu\xc3\xa8 es navega, produ\xc3\xaft per mal govern de l\'embarcaci\xc3\xb3, descuit del timoner, gran maror o una altra causa".'