b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Tarabau\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell de Tarabau \xc3\xa9s esmentat des de l'any 892, en qu\xc3\xa8 Koigo va vendre a Sunila i a la seva muller Lig\xc3\xadlia una vinya i un trull que es trobaven \xc2\xabin castro Tarabaldi\xc2\xbb al lloc dit \xc2\xabBinganio\xc2\xbb. El terme del castell comprenia la cap\xc3\xa7alera del Rialb, que els documents anomenen la vall de Tarabau. \xc3\x89s esmentat sovint com a afrontaci\xc3\xb3 de diversos castells ve\xc3\xafns. L'any 961 apareix com a l\xc3\xadmit del castell de la Rua en una donaci\xc3\xb3 que feu San\xc3\xa7 el monestir de Sant Serni de Tav\xc3\xa8rnoles. L'any 1033, el comte d'Urgell Ermengol II i la seva esposa Constan\xc3\xa7a van vendre a Arnau Mir de Tost el castell de Llord\xc3\xa0 que afrontava a llevant amb Tarabau. Documents dels anys 1055, 1078, 1080, 1088, 1092,1095 i altres de posteriors esmenten l'exist\xc3\xa8ncia del terme, la vall i el castell de Tarabau._NEWLINE_El castell es relaciona amb la nissaga del mateix nom, senyors del castell, que van tenir un paper destacat en la vida pol\xc3\xadtica del comtat d'Urgell als segles XI i XII. Els Tarabau tenen el mateix origen que els Mei\xc3\xa0. Borrell de Tarabau era fill d'Ermemir i germ\xc3\xa0 de Guillem de Mei\xc3\xa0. Aquests germans apareixen (1018-1026) com a ostatges per a garantir el pacte signat entre Ermengol II d'Urgell i Berenguer Ramon I de Barcelona sobre els castells d'Al\xc3\xb2s, Montmagastre, Malagastre i Artesa. A partir d'aqu\xc3\xad i fins a 1180, els Tarabau s\xc3\xb3n documentats com a marmessors i testimonis per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s en alguns casos en instruments relatius al castell de Tarabau. Aix\xc3\xad, l'any 1092, Ramon Guerau de Tarabau don\xc3\xa0 un mas a l'esgl\xc3\xa9sia del Sant Sepulcre de la Seu, situat dins el castell de Tarabau. El comte Ermengol VII d'Urgell, en el testament de l'any 1167, f\xc3\xa9u donaci\xc3\xb3 al seu fill Ermengol VIII, entre altres castells, del de Tarabau amb totes les pertinences que hi havia al seu terme. Per tant, en aquest moment, l'alt domini del castell es trobava en mans dels comtes d'Urgell i els Tarabau devien ser-ne feudataris. _NEWLINE_No es tenen not\xc3\xadcies posteriors sobre el castell. El terme de Tarabau acab\xc3\xa0 integrat en la baronia de Rialb. Els darrers senyors de Tarabau foren, al segle XIX, els Mercader i els Sadurn\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes conservades s\xc3\xb3n molt escasses per\xc3\xb2 \xc3\xa9s una fortificaci\xc3\xb3 notable, tant per l'antigor de la primera documentaci\xc3\xb3 com, sobretot, per les seves caracter\xc3\xadstiques. Al cim de la penya que s'al\xc3\xa7a cap a la banda nord del planell superior del tur\xc3\xb3 hi havia segurament un castellet de planta rectangular. Actualment es veu amb dificultat el mur occidental, d'uns 4 m de llarg i una al\xc3\xa7ada d'uns 30 cm, assentat damunt la roca. S\xc3\xb3n una o dues filades de carreus petits i poc treballats. L'amplada de l'edifici devia \xc3\xa9sser d'uns 4 m. Al nord d'aquesta construcci\xc3\xb3 hi ha un dip\xc3\xb2sit cavat a la roca de 170 x 110 cm. _NEWLINE_En el conjunt de la mola, que t\xc3\xa9 una planta semblant a un triangle, amb una amplada, a migjorn, d'uns 200 m i una longitud de sud a nord d'uns 150 m, a part d'aquest petit castell o torre, hi ha una construcci\xc3\xb3 rectangular que hom ha identificat amb una esgl\xc3\xa9sia a la banda sud-oest; una muralla de tancament a tota la banda meridional, on hi ha la porta, i, potser, diverses construccions a l'esplanada del sud-est. _NEWLINE_El planell, m\xc3\xa9s o menys accidentat que hi ha al cim del tur\xc3\xb3 resta envoltat de cingles gaireb\xc3\xa9 per totes bandes. Potser la zona menys protegida \xc3\xa9s la meridional. En aquesta banda es constru\xc3\xad una muralla, on hi devia haver la porta d'acc\xc3\xa9s i, a llevant, potser, una esp\xc3\xa8cie de torre. Actualment, part d'aquesta muralla s'ha ensorrat i la porta ha estat refeta modernament. Tot el sector est de la muralla, de 8 m de llarg i una al\xc3\xa7ada de 4,5 m, \xc3\xa9s, per\xc3\xb2, original. Aix\xc3\xad mateix, tamb\xc3\xa9 ho s\xc3\xb3n els 5 m i els 7 m de mur de l'angle que hi ha a l'est d'aquest pany de mur, que t\xc3\xa9 un gruix, al cim, de 70 cm. Aquestes muralles s\xc3\xb3n fetes amb carreus de mida mitjana (15 cm d'alt per 30 cm de llarg), poc treballats, per\xc3\xb2 ben arrenglerats, units amb morter de cal\xc3\xa7. A la base hi ha, amb tot, pedres for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s grosses. Aix\xc3\xad mateix, als caires, els carreus s\xc3\xb3n una mica m\xc3\xa9s grans. _NEWLINE_En aquesta fa\xc3\xa7ana meridional de la mola, tant en un costat com en l'altre d'aquest lloc de pas central, arran de l'espadat, hi ha restes de muralla, que en algun lloc arriba a fer 2 m. Segurament aquest mur resseguia bona part del per\xc3\xadmetre del planell superior. Entrant a m\xc3\xa0 dreta, a l'est, potser hi havia hagut alguna construcci\xc3\xb3. De fet, per\xc3\xb2, nom\xc3\xa9s s'hi veu la roca aplanada i tallada i alguna pedra. La suposada esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s uns metres m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0, entrant a m\xc3\xa0 esquerra. Per sota de la mola, en especial a la banda de ponent, hi ha grans balmes o esplugues, destinades a tancar-hi el bestiar, que, en algun moment pogueren servir tamb\xc3\xa9 com a lloc d'habitatge._NEWLINE_Segurament, el castell de Tarabau es pot considerar un \xc2\xaboppidum\xc2\xbb. Segons Fournier, inicialment devia fer la funci\xc3\xb3 de lloc de refugi dels habitants d'aquestes contrades m\xc3\xa9s que no pas de fortificaci\xc3\xb3. Aquesta funci\xc3\xb3 de refugi temporal estava d'acord amb la concepci\xc3\xb3 que tenien els contemporanis en els segles V al X de la defensa. Algunes de les muralles meridionals, per\xc3\xb2, s\xc3\xb3n probablement posteriors, del segle XI. _NEWLINE_La torre o castellet bastit al cim de la mola es dataria d'abans de l'any 1000."