b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Gelida\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria del conjunt\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell apareix documentat a mitjan segle X. L'any 945, en un document de donacions fetes per Riquilda, comtessa de Barcelona i muller de Sunyer I, per afermar el monestir de Santa Cec\xc3\xadlia de Montserrat, s'hi esmenta per primera vegada el terme del castell de Gelida. El monestir aviat tingu\xc3\xa9 alous al terme. El castell fou senyorejat pel llinatge dels   Cervell\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de la r\xc3\xa0tzia d'Almansor \xc3\x88nnyec Bonfill, senyor de Cervell\xc3\xb3 i besnebot de Guifr\xc3\xa9 el Pil\xc3\xb3s, adquir\xc3\xad  per permuta el castell de Gelida amb l'esgl\xc3\xa9sia, els delmes i altres pertinences. El terme continu\xc3\xa0 en mans d'aquesta fam\xc3\xadlia fins al segle XIII. A comen\xc3\xa7ament del segle XII el castell sofr\xc3\xad la invasi\xc3\xb3 almor\xc3\xa0vit que assol\xc3\xa0 el Pened\xc3\xa8s. Est\xc3\xa0 documentat que els invasors arribaren fins a les muralles de la fortalesa on, segurament foren aturats. El desenvolupament de la baronia assol\xc3\xad un dels seus punts m\xc3\xa9s \xc3\xa0lgids  l'any 1267. Guerau de Cervell\xc3\xb3, atorg\xc3\xa0 privilegis a la universitat del terme establint que aquests fossin respectats pels seus descendents. L'any 1297, Guerau VII de Cervell\xc3\xb3 va vendre el castell i d'altres que posse\xc3\xafa la fam\xc3\xadlia al rei Jaume II. M\xc3\xa9s tard, la corona ho vengu\xc3\xa9 als comtes de Pallars.   D'aquests pass\xc3\xa0 als  Arborea i finalment als Bertran (1367). _NEWLINE_Al segle XV el senyor de Gelida va participar en la guerra civil catalana contra Joan II.  Se sap que l'any 1465 hi feu estada el rei Pere el Conestable. Per aquestes circumst\xc3\xa0ncies els Bertran perderen temporalment el seu domini fins que juraren fidelitat novament a Joan II.  Al segle XVI, el castell pass\xc3\xa0 als Erill que hi realitzaren obres menors i reparacions. \xc3\x89s probable (no est\xc3\xa0 documentat) que Felip V fes enderrocar el castell de Gelida despr\xc3\xa9s de la guerra de Successi\xc3\xb3 espanyola. Durant el segle XVIII la pedra comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a ser usada en altres obres. Aix\xc3\xad, el 1780, el rector de Sant Pere, va demanar perm\xc3\xads per agafar pedra per poder construir el campanar. _NEWLINE_L'Associaci\xc3\xb3 d'Amics del Castell de Gelida es va fundar l'any 1965 per gestionar i recuperar el patrimoni de la zona del castell, que el 1968 va passar a ser propietat de l'Ajuntament de Gelida. L'\xc3\xbaltima intervenci\xc3\xb3 realitzada es bas\xc3\xa0 en la construcci\xc3\xb3 d'un espai per a la gesti\xc3\xb3 i interpretaci\xc3\xb3 del castell i per altra banda, una actuaci\xc3\xb3 d'assentament i consolidaci\xc3\xb3 d'elements arquitect\xc3\xb2nics, aix\xc3\xad com la construcci\xc3\xb3 de passarel\xc2\xb7les i baranes. El 1980 se n'havia incoat expedient de declaraci\xc3\xb3 de monument (Resoluci\xc3\xb3 19791213 i BOE 19800225).\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell \xc3\xa9s format per tres recintes succesius, adaptats al relleu del promontori i en estat m\xc3\xa9s o menys ru\xc3\xafn\xc3\xb3s. El m\xc3\xa9s alt, que constitueix el baluard defensiu per la part de la muntanya, compr\xc3\xa8n un clos d'altes muralles, refor\xc3\xa7at per una torre semiel\xc2\xb7l\xc3\xadptica rere la qual es troba la pla\xc3\xa7a del Pedr\xc3\xb3. El recinte central t\xc3\xa9 a la part baixa una gran torre de planta rectangular, que d\xc3\xb3na pas al recinte inferior, on hi ha l'esgl\xc3\xa9sia. Els dos primers recintes ja existeixen al segle XI, el clos on es troba l'esgl\xc3\xa9sia fou afegit al segle XII L'esgl\xc3\xa9sia del castell \xc3\xa9s d'origen prerom\xc3\xa0nic (\xc3\xa9s documentada ja l'any 945), per\xc3\xb2 ha experimentat reformes i ampliacions successives, la m\xc3\xa9s important de les quals en \xc3\xa8poca barroca. \xc3\x89s d'una nau coberta amb volta de can\xc3\xb3 sobre arcs torals de ferradura. L'absis, bastit vers el 1664, \xc3\xa9s poligonal amb volta de creueria. Als segles XVI-XVII foren afegides diverses capelles laterals i s'obr\xc3\xad el portal de la fa\xc3\xa7ana de ponent. A finals del segle XVIII es bast\xc3\xad el campanar. Durant la restauraci\xc3\xb3, acabada el 1979, es descobriren tres finestres prerom\xc3\xa0niques. La necr\xc3\xb2polis del castell fou excavada l'any 1971per l'Equip Recerca, de Gelida. S'hi trob\xc3\xa0 una tomba excavada a la roca i encarada a Ponent com les del Castell d'Ol\xc3\xa8rdola, amb un esquelet sense el cap, que ja desaparegu\xc3\xa9 merc\xc3\xa8s a la construcci\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica del cos de gu\xc3\xa0rdia del Castell. Hi trobarem tamb\xc3\xa9 cer\xc3\xa0mica grisa a l'entorn i indicis d'altres tombes."