b'\n_START_ARTICLE_\nLa boda camperola\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa pintura a l\'oli representa el banquet de noces d\'uns camperols, com indica el seu t\xc3\xadtol. Hi una taula dins una pallissa on seuen els convidats. A les parets pengen dues espigues de cereal amb un rasclet. La n\xc3\xbavia \xc3\xa9s la dona que seu enmig, sota el tap\xc3\xads verd amb una corona (els s\xc3\xadmbols habituals del casament renaixentista, presents tamb\xc3\xa9 en el ric vestit de l\'esposa de El matrimoni Arnolfini). En un extrem de la taula apareix un monjo francisc\xc3\xa0 amb el seu h\xc3\xa0bit que conversa amb un home que podria ser un retrat de l\'autor. Entre aquest i el centre l\'\xc3\xbanic convidat que seu en una cadira s\'equipara amb el notari, qui havia donat fe del casament. _NEWLINE_Les dones ja casades tenen el cap cobert amb vels blancs i participen amb els seus marits i altres ve\xc3\xafns de la festa. Se serveixen cremes, porridge, beguda i sobre la taula hi ha pa per sucar. En primer pla un home passa part d\'aquest menjar a altres membres de la taula des de la fusta que aguanten entre dues persones, mentre que a l\'altra punta una dona reclama que li omplin la gerra per seguir bevent. Diverses persones entren per la porta o miren l\'escena per no tenir espai dins del graner. Un nen seu a terra menjant amb les mans i els dos m\xc3\xbasics que amenitzen el convit amb gaites estan dempeus. Apareix un gos que menja del banc llesques dipositades per l\'home ric (el suposat pintor, que sembla ser el seu amo)._NEWLINE_No apareix de manera clara el nuvi. Alguns estudiosos l\'han identificat amb l\'home vestit de fosc junt a la fusta de servir i d\'altres amb un jove que menja amb una cullera perqu\xc3\xa8 mira de front. Segons diversos cr\xc3\xadtics, el costum de l\'\xc3\xa8poca era que el nuvi fes d\'amfitri\xc3\xb3 i per tant no seuria a taula, sin\xc3\xb3 que podria ser l\'home que serveix la beguda (cervesa). _NEWLINE_Brueghel pintava sovint escenes camperoles dins la pintura de g\xc3\xa8nere per\xc3\xb2 els dotava d\'un sentit figurat m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la imatge costumista que represent\xc3\xa9s cada obra. La hist\xc3\xb2ria que inspira aquesta en concret \xc3\xa9s la que es narra a les Noces de Can\xc3\xa0, sovint representada amb una taula central en una posici\xc3\xb3 similar a la de Les noces camperoles. La posici\xc3\xb3 preeminent de les gerres al cant\xc3\xb3 esquerre inferior refor\xc3\xa7aria aquest paral\xc2\xb7lelisme. L\'estil, per\xc3\xb2, \xc3\xa9s realista, amb figures contempor\xc3\xa0nies.\n_START_SECTION_\nPar\xc3\xb2dies\n_START_PARAGRAPH_\nLa pintura va ser parodiada a Ast\xc3\xa9rix a B\xc3\xa8lgica Tamb\xc3\xa9 es fa refer\xc3\xa8ncia a ella en l\'obra de David Keplinger The Clearing, en el poema "Tres visions del Perill de l\'Art". La segona secci\xc3\xb3 d\'aquest poema es diu "Brueghel\'s \'Peasant Wedding\'" i tracta en part sobre el nuvi desaparegut. Una par\xc3\xb2dia m\xc3\xa9s es troba en Coping with Pets de Peter Corey, il\xc2\xb7lustrada per Martin Brown. La publicaci\xc3\xb3 c\xc3\xb2mica nord-americana The Onion tamb\xc3\xa9 va parodiar la pintura.'