b'\n_START_ARTICLE_\nS-IVB\n_START_PARAGRAPH_\nL\'S-IVB (o S4b) fou constru\xc3\xafda per Douglas Aircraft Company i fou usada com la segona etapa del Saturn IB primerament, i m\xc3\xa9s tard com a tercera etapa del Saturn V. Tenia un motor J-2 que s\'usava dos cops en les missions lunars: per la inserci\xc3\xb3 en \xc3\xb2rbita i m\xc3\xa9s tard per a la injecci\xc3\xb3 translunar (TLI).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'S-IVB va evolucionar a partir de l\'etapa superior del coet Saturn I, l\'S-IV, i va ser la primera etapa del Saturn V en ser dissenyada. L\'S-IV utilitzada un grup de sis motors, per\xc3\xb2 el carburant utilitzat era el mateix que en l\'S-IVB (hidrogen l\xc3\xadquid i oxigen l\xc3\xadquid). Originalment, fou pensat per a constituir la quarta etapa d\'un coet previst que s\'anomenaria Saturn C-4, i aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s el que d\xc3\xb3na nom a l\'etapa._NEWLINE_Onze companyies diferents van oferir-se per a ser el contractista en cap de l\'etapa abans de la data de termini (29 de febrer del 1960). L\'administrador de la NASA T. Keith Glennan va decidir el 19 d\'abril que es contractaria l\'empresa Douglas Aircraft. Convair estigu\xc3\xa9 a punt d\'aconseguir el contracte, per\xc3\xb2 Keith Glennan no volia que aquesta companyia monopolitz\xc3\xa9s el mercat dels coets de combustible d\'hidrogen l\xc3\xadquid, ja que Convair estava a c\xc3\xa0rrec de la construcci\xc3\xb3 de l\'etapa Centaur._NEWLINE_Al final, el Marshall Space Flight Center decid\xc3\xad fer servir el coet C-5 (m\xc3\xa9s tard anomenat Saturn V), el qual tenia tres etapes, la tercera de les quals seria la versi\xc3\xb3 millorada de l\'S-IV anomenada S-IVB, que en lloc de fer servir un conjunt de motors, constaria \xc3\xbanicament d\'un motor J-2. Es va contractar a la companyia Douglas per a la construcci\xc3\xb3 de l\'S-IVB degut a les similituds que aquesta tenia amb l\'S-IV. Al mateix moment es va decidir crear un coet C-IB (Saturn IB) que serviria per a provar la nau Apollo en \xc3\xb2rbita terrestre, i tindria l\'S-IVB com a segona etapa._NEWLINE_Douglas va construir dues versions diferents de l\'S-IVB: la s\xc3\xa8rie 200 i la s\xc3\xa8rie 500. La s\xc3\xa8rie 200 \xc3\xa9s la que es va fer servir en el Saturn IB i es diferenciava de l\'S-IVB 500 en el fet que no tenia una interetapa m\xc3\xa9s eixamplada i una pressuritzaci\xc3\xb3 d\'heli menor, ja que no necessitaria ser reiniciada durant el vol. EN la s\xc3\xa8rie 500, la interetapa era necess\xc3\xa0ria per a l\'adaptaci\xc3\xb3 amb les etapes inferiors del Saturn V, les quals eren de major di\xc3\xa0metre. A m\xc3\xa9s, la s\xc3\xa8rie 200 constava de tres coets s\xc3\xb2lids que la seperaven de l\'etapa S-IB durant el llan\xc3\xa7ament, en lloc dels dos de qu\xc3\xa8 constava la s\xc3\xa8rie 500, aix\xc3\xad com li mancava els impulsors APS linears que necessitava la s\xc3\xa8rie 500 per a les operacions "ullage" pr\xc3\xa8vies al reinici del motor J-2._NEWLINE_L\'S-IVB carregava 73.280 litres de LOX (87.200 kg de massa) i 252.750 litres d\'LH2 (18.000 kg de massa). Un S-IVB constitu\xc3\xad el casc de l\'Skylab, la primera estaci\xc3\xb3 espacial dels Estats Units. Durant les missions Apollo 13, Apollo 14, Apollo 15, Apollo 16 i Apollo 17, l\'S-IVB va estavellar-se en la Lluna per aix\xc3\xad poder dur a terme mesures s\xc3\xadsmiques per caracteritzar la base lunar._NEWLINE_La proposada Etapa de Sortida de la Terra (EDS) i la segona etapa de l\'Ares I tindran caracter\xc3\xadstiques que ja constitu\xc3\xafen l\'etapa S-IVB, ja que ambd\xc3\xb3s tindran un versi\xc3\xb3 modernitzada del motor J-2 (s\xc3\xa8rie J-2X), que faria les mateixes funcions que el J-2 en la s\xc3\xa8rie 500 de l\'etapa (situar la c\xc3\xa0rrega en \xc3\xb2rbita i m\xc3\xa9s tard impulsar la nau en direcci\xc3\xb3 a l\'espai trans-lunar).'