b"\n_START_ARTICLE_\nEstatut d'Estella\n_START_PARAGRAPH_\nL'Estatut Basco-Navarr\xc3\xa8s, tamb\xc3\xa9 conegut com a Estatut d'Estella, fou el projecte d'Estatut d'Autonomia conjunt per a les prov\xc3\xadncies d'\xc3\x80laba, Guip\xc3\xbascoa, Navarra i Biscaia que es va elaborar en la d\xc3\xa8cada de 1930 durant la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola. Es van elaborar diversos projectes entre els anys 1930 i 1936. Sobre un primer esborrany de la Societat d'Estudis Bascos que l'assemblea d'alcaldes basco-navarresos celebrada el 14 de juny de 1931 a Estella-Lizarra va aprovar abans que les Corts Constituents haguessin aprovat la Constituci\xc3\xb3, amb majoria de carlins i nacionalistes bascos. Un projecte que reservava a la futura regi\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma les relacions amb l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica, el que va dur al pol\xc3\xadtic socialista Indalecio Prieto a manifestar que el que es volia era establir un Gibraltar vaticanista. Posteriorment es va realitzar un segon projecte que respectava la la\xc3\xafcitat, que Navarra finalment no va aprovar, per\xc3\xb2 que s\xc3\xad que ho va ser, ja en plena Guerra Civil Espanyol, pel Pa\xc3\xads Basc.\n_START_SECTION_\nEstatuts d'autonomia actuals\n_START_PARAGRAPH_\nLa q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 es va tornar a plantejar en la transici\xc3\xb3 espanyola, i novament va ser rebutjat pel govern central i per la majoria dels partits pol\xc3\xadtics navarresos, que van decidir elaborar un Estatut propi i constituir-se en Comunitat Aut\xc3\xb2noma Foral. Aquest Estatut basco-navarr\xc3\xa8s va tenir el suport dels partits nacionalistes bascos i de navarresos basquistes, per\xc3\xb2 els partits navarresos majoritaris amb representaci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria a Navarra com Uni\xc3\xb3 de Centre Democr\xc3\xa0tic, Partit Socialista Obrer Espanyol (aquest partit despr\xc3\xa9s de canviar la seva opini\xc3\xb3 a partir de 1978) i Uni\xc3\xb3 del Poble Navarr\xc3\xa8s van decidir crear un Estatut propi per a Navarra (Llei Org\xc3\xa0nica de Reintegraci\xc3\xb3 i Amillorament del R\xc3\xa8gim Foral de Navarra), que va ser aprovat per la majoria del Parlament de Navarra en 1982, i que es va decidir no ratificar en refer\xc3\xa8ndum. _NEWLINE_Per la seva banda, \xc3\x80laba, Guip\xc3\xbascoa i Biscaia van elaborar un estatut d'autonomia propi, que va ser ratificat en refer\xc3\xa8ndum per la seva poblaci\xc3\xb3 en 1979. En la Constituci\xc3\xb3 Espanyola de 1978 es va aprovar una disposici\xc3\xb3 transit\xc3\xb2ria quarta per la qual les dues autonomies podrien unificar-se si aix\xc3\xad ho decidissin els seus habitants."