b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Packard\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nDavid Packard va n\xc3\xa9ixer a Pueblo (Colorado). A l\'institut ja va mostra inter\xc3\xa8s en ci\xc3\xa8ncia, enginyeria, esports i lideratge. El seu pare era procurador. Es va llicenciar a Stanford el 1934, destacant en futbol i b\xc3\xa0squet i participant en societats del campus. A Stanford va con\xc3\xa8ixer dues de les persones m\xc3\xa9s importants de la seva vida: Lucile Salter i Bill Hewlett. Packard va assistir durant poc temps a la Universitat de Colorado a Boulder, per\xc3\xb2 va plegar per treballar a la General Electric a Schenectady, Nova York. El 1938, va tornar a Stanford, i va obtenir un m\xc3\xa0ster en enginyeria el\xc3\xa8ctrica el mateix any. Tamb\xc3\xa9 el 1938 es va casar amb Lucile Salter, amb qui va tenir quatre fills: David, Nancy, Susan, i Julie. Lucile Packard va morir el 1987.\n_START_SECTION_\nHewlett-Packard\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1939, Packard i Hewlett van fundar Hewlett-Packard (HP) al garatge de Packard amb una inversi\xc3\xb3 inicial de 538 d\xc3\xb2lars (aproximadament, el 2015 serien uns $9.000). Packard explica al seu llibre The HP Way que el nom Hewlett-Packard es va decidir a cara o creu: va sortir HP, en comptes de PH. El seu primer producte va ser un oscil\xc2\xb7lador d\'audiofreq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que van vendre als estudis de Walt Disney per a fer la banda sonora de Fantasia. La HP Way descriu la filosofia de gesti\xc3\xb3 d\'HP que fomenta la creativitat i evita la jerarquia i la formalitat tradicionals de les empreses. Durant la Segona Guerra Mundial HP va produir dispositius de r\xc3\xa0dio, s\xc3\xb2nar, radar, navegaci\xc3\xb3, i aviaci\xc3\xb3._NEWLINE_A l\'empresa, Packard va demostrar ser un administrador expert, i Hewlett va idear moltes innovacions t\xc3\xa8cniques. HP va convertir-se en el principal productor mundial d\'aparells de mesura electr\xc3\xb2nics. Tamb\xc3\xa9 continua sent un gran productor de calculadores, ordinadors, i impressores l\xc3\xa0ser i d\'injecci\xc3\xb3._NEWLINE_HP es va convertir en societat an\xc3\xb2nima el 1947, i Packard en va ser el primer president, fins al 1964; llavors va ser nomenat Executiu en Cap i President del Consell, mantenint aquests c\xc3\xa0rrecs fins al 1968. Va plegar d\'HP el 1969 per treballar a l\'administraci\xc3\xb3 Nixon fins al 1971, quan va tornar a HP i va recuperar el c\xc3\xa0rrec de President del Consell, mantenint-lo entre 1972 i 1993. El 1991, Packard va dirigir una reorganitzaci\xc3\xb3 important a HP. Es va retirar d\'HP el 1993. En el moment de la seva mort, la seva participaci\xc3\xb3 en l\'empresa valia m\xc3\xa9s de 1.000 milions de d\xc3\xb2lars.\n_START_SECTION_\nFeina al Departament de Defensa\n_START_PARAGRAPH_\nEn assumir la presid\xc3\xa8ncia el 1969, el president Richard Nixon va nomenar Packard vicesecretari de Defensa, per sota del secretari de Defensa Melvin Laird. Packard va dimitir el desembre de 1971 i va tornar a Hewlett-Packard el 1972 com a President del Consell._NEWLINE_Mentre va estar-se al departament de Defensa (DoD), va aportar conceptes de gesti\xc3\xb3 de recursos utilitzats als negocis al camp militar, a m\xc3\xa9s de crear el Defense Systems Management College.  El 1970, Packard va emetre un comunicat que contenia un grup de reformes dissenyades per afrontar "l\'embolic real que tenim a les mans". Una reforma clau va ser l\'eliminaci\xc3\xb3 del sistema d\'adquisicions que havia establert Robert MacNamara, l\'anterior secretari de Defensa, excepte en situacions poc freq\xc3\xbcents._NEWLINE_Cap al final de la seva \xc3\xa8poca al DoD, Packard va escriure el "Packard Memo" o "\xc3\x9as de Recursos Militars en Cas de Disturbis Civils". Promulgada el febrer de 1972, la llei descrivia excepcions a una llei de 1878 que limitava la capacitat del govern federal per utilitzar els militars per mantenir la llei._NEWLINE_Segons Lindorff, aquestes excepcions recuperen a la pr\xc3\xa0ctica la possibilitat d\'establir la llei marcial als Estats Units, que estava prohibida des de 1878._NEWLINE_Durant les d\xc3\xa8cades de 1970 i 1980, Packard fou un important conseller de la Casa Blanca sobre adquisicions i gesti\xc3\xb3 en defensa. Va ser president del The Business Council els anys 1973 i 1974. Entre 1985 i 1986, va presidir la Packard Commission.\n_START_SECTION_\nInternet\n_START_PARAGRAPH_\nPackard va ordenar el registre del nom de domini "HP.com" el 3 de mar\xc3\xa7 de 1986, convertint-se en un dels primers que es va registrar.\n_START_SECTION_\nFilantropia\n_START_PARAGRAPH_\nDes de principis de la d\xc3\xa8cada de 1980 fins a la seva mort el 1996, Packard va dedicar bona part del seu temps i diners a projectes filantr\xc3\xb2pics. Esperonat per les seves filles Nancy Packard Burnett i Julie Packard, el 1978 Dave i Lucile Packard van crear la Fundaci\xc3\xb3 del Monterey Bay Aquarium. Al final van donar 55 milions de d\xc3\xb2lars per la construcci\xc3\xb3 del nou aqu\xc3\xa0rium, que va obrir el 1984 amb Julie Packard de directora executiva. El 1987, Packard va donar 13 milions de d\xc3\xb2lars per crear l\'Institut de Recerca del Monterey Bay Aquarium, i la Fundaci\xc3\xb3 David and Lucile Packard ha cobert des de llavors el 90% del pressupost de l\'Institut._NEWLINE_El 1964, va fundar amb la seva dona la David and Lucile Packard Foundation. El 1986, van donar 40 milions de d\xc3\xb2lars per construir l\'Hospital Infantil Lucile Packard a la Universitat de Stanford; el nou hospital va obrir el juny de 1991. Packard i Hewlett van donar entre els dos 77 milions de d\xc3\xb2lars a Stanford l\'any 1994, i la universitat va donar el nom de David Packard a l\'edifici d\'Enginyeria El\xc3\xa8ctrica per honorar-lo. L\'edifici est\xc3\xa0 al costat del William Hewlett Teaching Center._NEWLINE_Va morir el 26 de mar\xc3\xa7 de 1996 als 83 anys a Stanford (Calif\xc3\xb2rnia), deixant aproximadament 4.000 milions de d\xc3\xb2lars (la major part del seu patrimoni) a la Fundaci\xc3\xb3 David and Lucile Packard. Les tres filles s\xc3\xb3n de la junta de la Fundaci\xc3\xb3. David Packard, el fill, \xc3\xa9s actualment president del Packard Humanities Institute.'