b"\n_START_ARTICLE_\nEstaon\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Joan Coromines, Estaon, com Estaron i el segon component de Castell-esta\xc3\xb3, \xc3\xa9s un dels top\xc3\xb2nims pirinencs d'origen llat\xc3\xad. Est\xc3\xa0 format a partir de l'arrel statione (parada).\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nSegons l'enumeraci\xc3\xb3 parroquial de l'acta de consagraci\xc3\xb3 d'Urgell del 839, la vall de T\xc3\xadrvia estava administrada per setze parr\xc3\xb2quies, entre elles Vallato (Estaon). No \xc3\xa9s fins al 1281, que torna a ser esmentat, quan el comte Arnau Roger va lliurar a Ramon de Molina, entre altres, dels llocs d'Ainet de Card\xc3\xb3s, An\xc3\xa0s, Bonestarre, Estaon i Lladr\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEn el fogatge del 1553, Stahon declara 1 foc eclesi\xc3\xa0stic i 8 de laics, uns 45 habitants._NEWLINE_El 1583 el vescomte de Canet autoritz\xc3\xa0 la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 a Estaon d'una farga amb manxa, \xc3\xa9s a dir, una gran manxa penjada del sostre i accionada amb for\xc3\xa7a humana o mec\xc3\xa0nica, amb un dispositiu de cordes i politges, que servia per a insuflar aire a la fornal.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nPascual Madoz dedica un article del seu Diccionario geogr\xc3\xa1fico... a Estaon \xc3\xb3 Estahon. S'hi pot llegir que \xc3\xa9s una localitat amb ajuntament situada dalt d'una penya que forma un pla inclinat. Hi regnen principalment els vents del nord i del sud, i el clima fred \xc3\xa9s saludable, tot i que \xc3\xa9s propens a refredats. Tenia en aquell moment 30 cases i l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santiago Ap\xc3\xb2stol, servida per un rector prove\xc3\xaft de forma ordin\xc3\xa0ria. El territori \xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s i pedreg\xc3\xb3s, de qualitat inferior, amb una muntanya a la part superior del qual hi ha un estany amb truites abundants i un parell d'estanyets m\xc3\xa9s que no proporcionen pesca. S'hi produ\xc3\xafa blat, s\xc3\xa8gol, patates, algunes fruites i molta herba per a pastures. S'hi criava bestiar vacum, de llana i mular. Hi havia ca\xc3\xa7a de llebres, perdius i isards, i pesca de truites. Comptava amb 29 ve\xc3\xafns (caps de casa) i 171 \xc3\xa0nimes (habitants). Abans de l'abolici\xc3\xb3 dels senyorius, havia pertangut al Vescomtat de Vilamur._NEWLINE_Estaon tenia el 1831 al voltant de 199 habitants; el 1910, 72 habitants; i el 2003, 20 habitants. Va ser municipi independent fins que el 1972 es va fusionar amb Ribera de Card\xc3\xb3s. L'antic terme inclo\xc3\xafa els pobles d'Ainet de Card\xc3\xb3s, An\xc3\xa0s, Bonestarre i Lladr\xc3\xb3s, tots ells amb ajuntament propi entre 1812 i 1847."