b'\n_START_ARTICLE_\nThe World Without Us\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nPrevi al m\xc3\xb3n sense nosaltres, l\'autor, Alan Weisman, havia escrit quatre llibres, entre els quals es trobaven Gavines: un llogaret per reinventar el m\xc3\xb3n (en 1998) sobre una ecoaldea a Col\xc3\xb2mbia i An Tiro In My Blood (publicat el 1999) sobre la hist\xc3\xb2ria d\'immigraci\xc3\xb3 de la seva fam\xc3\xadlia des d\'Ucra\xc3\xafna fins a territori nord-americ\xc3\xa0. A m\xc3\xa9s havia col\xc2\xb7laborat com a periodista per a revistes internacionals i peri\xc3\xb2dics nord-americans i al moment d\'escriure les obres esmentades anteriorment era un professor associat de Periodisme i Estudis Llatinoamericans a la Universitat d\'Arizona. Aquesta professi\xc3\xb3 li obligava solament a donar una \xc3\xbanica classe durant cada semestre, en l\'\xc3\xa8poca primaveral, per la qual cosa la resta de l\'any gaudia de llibertat per viatjar i dur a terme recerques._NEWLINE_En 2003, Josie Glausiusz, una editora de la revista Discover, li va suggerir el concepte del m\xc3\xb3n sense nosaltres. Aquesta portava considerant la idea des de feia anys, per la qual cosa li va demanar que escriv\xc3\xads un article sobre aix\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de rellegir \xc2\xabJourney through a Doomed Land\xc2\xbb, un article publicat per ell en la revista Harper\'s el 1994, el contingut de la qual tracta sobre l\'estat en qu\xc3\xa8 es trobava Txern\xc3\xb2bil a vuit anys del seu aband\xc3\xb3. El seu article per Discover, \xc2\xabEarth Without People\xc2\xbb, es va publicar en l\'exemplar corresponent a febrer de 2005, sent reimpr\xc3\xa8s en l\'antologia The Best American Science Writing 2006. En ell descriu la manera en qu\xc3\xa8 el mitj\xc3\xa0 natural ha prosperat a l\'abandonada zona desmilitaritzada de Corea i com la naturalesa mateixa hauria d\'aclaparar l\'espai urb\xc3\xa0 de la ciutat de Nova York. Fent \xc3\xbas d\'entrevistes amb paleoecologistas, l\'article especula que la megafauna tornaria i la coberta forestal, com el Bosc de Bia\xc5\x82owie\xc5\xbca a Europa, s\'estendria per tot el continent europeu i la regi\xc3\xb3 aquest dels Estats Units. Aix\xc3\xad mateix, l\'assaig planteja la possibilitat de l\'escassetat de centrals energ\xc3\xa8tiques, plantes qu\xc3\xadmiques, embassaments i tancs de petroli._NEWLINE_Per ampliar aquest contingut en un llibre, el seu agent va trobar a un editor en St. Martin\'s Press; entre les vint-i-tres p\xc3\xa0gines de bibliografia hi ha dos articles que va escriure per a la revista de Los Angeles Times \xe2\x80\x94\xc2\xabNaked Planet\xc2\xbb, sobre els contaminants org\xc3\xa0nics persistents i \xc2\xabThe Real Indiana Jones\xc2\xbb, sobre la cultura maya\xe2\x80\x94 aix\xc3\xad com un m\xc3\xa9s publicat en Cond\xc3\xa9 Nast Traveler \xe2\x80\x94\xc2\xabDiamond in the Wild\xc2\xbb, que aborda el proc\xc3\xa9s d\'extracci\xc3\xb3 de diamants\xe2\x80\x94, juntament amb \xc2\xabEarth Without People\xc2\xbb de Discover. Amb tal d\'ampliar la seva recerca original, va realitzar un sondeig addicional a Anglaterra, Xipre, Turquia, Panam\xc3\xa0 i Kenya, on va entrevistar a acad\xc3\xa8mics com el bi\xc3\xb2leg Edward Osborne Wilson per obtenir informaci\xc3\xb3 sobre la zona desmilitaritzada de Corea. Va rec\xc3\xb3rrer tamb\xc3\xa9 a especialistes, com l\'arque\xc3\xb2leg William Rathje, a qui va entrevistar sobre la tem\xc3\xa0tica dels pl\xc3\xa0stics com a residus de desaprofitament; el bot\xc3\xa0nic especialista en boscos Oliver Rackham, amb qui va parlar sobre la coberta vegetal a la regi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica; l\'antrop\xc3\xb2leg Arthur Demarest, per tractar sobre el final de la civilitzaci\xc3\xb3 maya; el paleobi\xc3\xb3logo Douglas Erwin, per conversar sobre q\xc3\xbcestions relacionades amb el proc\xc3\xa9s d\'evoluci\xc3\xb3; i el fil\xc3\xb2sof Nick Bostrom, per obtenir detalls sobre el moviment transhumanista.\n_START_SECTION_\nSinopsi\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre est\xc3\xa0 dividit en dinou cap\xc3\xadtols, amb un pr\xc3\xb2leg, un ep\xc3\xadleg, bibliografia i \xc3\xadndex. Cada cap\xc3\xadtol tracta sobre un tema diferent, com la destinaci\xc3\xb3 potencial dels pl\xc3\xa0stics, la infraestructura petroliera, les instal\xc2\xb7lacions nuclears i les obres d\'art. Est\xc3\xa0 escrit des del punt de vista d\'un periodista cient\xc3\xadfic, amb explicacions i testimoniatges que sustenten les seves afirmacions. cal destacar que no hi ha cap apreciaci\xc3\xb3 narrativa global tractada en un sol cap\xc3\xadtol que cohesioni o unifiqui el contingut en forma de tesi._NEWLINE_L\'experiment mental de Weisman s\'enfoca en dues q\xc3\xbcestions prim\xc3\xa0ries: com reaccionaria la naturalesa enfront de la desaparici\xc3\xb3 de la humanitat? i quin llegat deixarien els humans en ella despr\xc3\xa9s de la seva abs\xc3\xa8ncia? Per preveure com podria continuar la vida sense la pres\xc3\xa8ncia humana, va examinar \xc3\xa0rees on l\'ambient natural existeix amb una m\xc3\xadnima intervenci\xc3\xb3 humana, tals com el bosc de Bia\xc5\x82owie\xc5\xbca, l\'escull Kingman i l\'atol\xc3\xb3n Palmyra. Aix\xc3\xad mateix, va entrevistar al bi\xc3\xb2leg I. O. Wilson i va visitar als membres de la Federaci\xc3\xb3 Coreana del Moviment Ecologista, a la zona desmilitaritzada de Corea, on solament una petita quantitat de persones han ingressat des de 1953. De la mateixa manera va intentar concebre com la vida hauria d\'evolucionar mitjan\xc3\xa7ant la descripci\xc3\xb3 de l\'evoluci\xc3\xb3 de plantes i animals prehist\xc3\xb2rics, encara que Douglas Erwin va advertir sobre aquest tema: \xc2\xabno podem predir el que ser\xc3\xa0 el m\xc3\xb3n dins de cinc milions d\'anys amb nom\xc3\xa9s estudiar als supervivents\xc2\xbb. Diversos cap\xc3\xadtols estan dedicats a la megafauna, la qual va predir que hauria de proliferar. En la seva an\xc3\xa0lisi, examina mostres de terra dels \xc3\xbaltims dos segles i extrapola les concentracions de metalls pesants i subst\xc3\xa0ncies estranyes en un futur on no hi ha noci\xc3\xb3 d\'insumos industrials. Tamb\xc3\xa9 examina els nivells de di\xc3\xb2xid de carboni en l\'atmosfera i les seves implicacions en el canvi clim\xc3\xa0tic._NEWLINE_Amb material provinent dels seus articles anteriors, va utilitzar el final de la civilitzaci\xc3\xb3 maya per il\xc2\xb7lustrar la possibilitat d\'una societat arrelada que va desapareixent i com l\'ambient natural oculta amb rapidesa qualsevol rastre. Per demostrar la forma en qu\xc3\xa8 la vegetaci\xc3\xb3 podria posar en risc la infraestructura creada per l\'hum\xc3\xa0, va entrevistar a hidr\xc3\xb3logos i empleats al Canal de Panam\xc3\xa0, on es requereix un manteniment constant per evitar l\'avan\xc3\xa7 de la vegetaci\xc3\xb3 selv\xc3\xa1tica i retirar el llim de les preses. Per il\xc2\xb7lustrar ciutats que haurien de ser abandonades despr\xc3\xa9s de sucumbir davant els efectes de l\'entorn natural, recorre a Txern\xc3\xb2bil (Ucra\xc3\xafna, abandonada el 1986) i Varosha (Xipre, abandonada en 1974). Sobre el tema, considera que les estructures s\'enfonsen quan el clima provoca danys que no s\xc3\xb3n reparats i altres formes de vida creen nous h\xc3\xa0bitats en aquests llocs. A Turquia va contrastar les pr\xc3\xa0ctiques de construcci\xc3\xb3 de la creixent ciutat d\'Istanbul, que considera t\xc3\xadpiques de grans ciutats en pa\xc3\xafsos menys desenvolupats, amb les ciutats subterr\xc3\xa0nies de Capadocia. A causa de la gran demanda d\'habitatge a Istanbul, gran part de la ciutat s\'ha desenvolupat r\xc3\xa0pidament amb qualsevol material disponible, per la qual cosa podria esfondrar-se davant un gran terratr\xc3\xa8mol o un altre desastre natural. Contr\xc3\xa0riament, les regions subterr\xc3\xa0nies de Capadocia es van construir fa milers d\'anys sobre regions on hi ha toba volc\xc3\xa0nica, per la qual cosa \xc3\xa9s m\xc3\xa9s probable que sobrevisquin durant diversos segles._NEWLINE_L\'autor va usar tamb\xc3\xa9 a la ciutat de Nova York com a model per donar una idea general de la forma en la qual l\'\xc3\xa0rea urbana no mantindria la seva forma; en la seva obra explica que els embornals s\'obstruirien, els corrents subterranis inundarien els passadissos del metre i el s\xc3\xb2l sota les carreteres s\'erosionaria i, finalment, es destruiria. Sobre la base de les seves entrevistes amb membres de la Wildlife Conservation Society i del Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic de Nova York prediu que la vegetaci\xc3\xb3 nativa tornaria, dispersant-se des dels parcs i sobreposant-se a esp\xc3\xa8cies invasores. Sense humans que proporcionin aliment i calor, les rates i paneroles s\'extingirien._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, explica que una casa habitual comen\xc3\xa7aria a caure tan aviat com l\'aigua es filtr\xc3\xa9s pel sostre o al voltant dels tapajuntes, provocant l\'erosi\xc3\xb3 de la fusta i l\'oxidaci\xc3\xb3 dels claus, situaci\xc3\xb3 que conduiria a la caiguda dels murs i a una eventual ensulsiada de la integritat de l\'estructura. Cinc segles despr\xc3\xa9s, tot el que quedaria en el lloc serien les parts d\'alumini del rentavaixella, utensilis de cuina d\'acer inoxidable i rosteixes de pl\xc3\xa0stic. Els utensilis artificials de major durada a la Terra serien els materials radioactius, cer\xc3\xa0mics, est\xc3\xa0tues de bronze i la muntanya Rushmore, mentre que, a l\'espai exterior, les plaques de la Pioneer, els disc d\'or de les Voyager i les ones radiof\xc3\xb2niques durarien, fins i tot, m\xc3\xa9s temps que la Terra._NEWLINE_Deixant de costat el tema del medi ambient i la seva evoluci\xc3\xb3 una vegada que deix\xc3\xa9s d\'existir la vida humana, analitza qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el que podria portar a la desaparici\xc3\xb3 sobtada i completa de la humanitat sense que aix\xc3\xb2 ocasioni un dany seri\xc3\xb3s a l\'ambient natural i l\'espai urb\xc3\xa0. Tal escenari, conclou, \xc3\xa9s summament improbable. Para aix\xc3\xb2 pren en consideraci\xc3\xb3 primordialment tres aspectes: el transhumanismo, el Moviment per l\'Extinci\xc3\xb3 Humana Volunt\xc3\xa0ria (VHEMT) i l\'obra La fi del m\xc3\xb3n: la ci\xc3\xa8ncia i \xc3\xa8tica d\'extinci\xc3\xb3 humana, de John A. Leslie. El llibre finalitza amb la proposta d\'una nova versi\xc3\xb3 de la pol\xc3\xadtica del fill \xc3\xbanic; despr\xc3\xa9s d\'admetre que la vigent \xc3\xa9s una \xc2\xabmesura draconiana\xc2\xbb, declara: \xc2\xabEl fons de tot l\'assumpte \xc3\xa9s que qualsevol esp\xc3\xa8cie que sobrepassa els recursos dels quals disposa sofreix una caiguda en el nombre de la seva poblaci\xc3\xb3. Limitar la nostra reproducci\xc3\xb3 seria dif\xc3\xadcil, per\xc3\xb2 limitar els nostres instints pot arribar a ser encara m\xc3\xa9s dur\xc2\xbb. Weisman va respondre a les cr\xc3\xadtiques derivades d\'aquestes afirmacions assenyalant: \xc2\xabvaig saber per endavant que tocaria la sensibilitat d\'algunes persones plantejant el problema de la poblaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 ho vaig fer perqu\xc3\xa8 s\'ha estat perdent massa temps en la discussi\xc3\xb3 de com hem de tractar la situaci\xc3\xb3 del nostre creixement econ\xc3\xb2mic i demogr\xc3\xa0fic que actualment ens ha sacsejat massa [sic]\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa8nere\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que el llibre \xc3\xa9s catalogat com una \xc2\xabobra de no ficci\xc3\xb3\xc2\xbb, alguns comentaristes emfatitzen que seria millor descriure-ho com a \xc2\xabficci\xc3\xb3 especulativa\xc2\xbb. El m\xc3\xb3n sense nosaltres es troba aix\xc3\xad mateix en les categories de periodisme cient\xc3\xadfic i ambiental. Igual que altres llibres ambientals, discuteix l\'impacte que els humans han ocasionat al planeta. L\'experiment mental de Weisman remou els judicis i sofriments dels humans en enfocar-se en un hipot\xc3\xa8tic m\xc3\xb3n posthumano. Aquest enfocament del g\xc3\xa8nere, el qual \xc2\xabcentra l\'atenci\xc3\xb3 a la pr\xc3\xb2pia Terra\xc2\xbb, va ser considerat com a creatiu i objectiu. Han existit altres publicacions que aborden temes semblants, com el llibre de Gregory Benford Deep Time: How Humanity Communicates Across Millennia (1999). Alguns escriptors de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 com a H. G. Wells (La guerra dels mons, 1898) i John Wyndham (El dia dels tr\xc3\xadfidos, 1951) ja havien escrit sobre la possible destinaci\xc3\xb3 de les ciutats i altres estructures creades per l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la sobtada desaparici\xc3\xb3 dels seus creadors. Detalls similars sobre la decad\xc3\xa8ncia de la civilitzaci\xc3\xb3 s\'incorporen igualment en la novel\xc2\xb7la postapocal\xc3\xadptica de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 La Terra roman (1949) del professor angl\xc3\xa8s George R. Stewart._NEWLINE_Sobre l\'enfocament ambientalista, l\'escriptor va esmentar que en erradicar l\'element hum\xc3\xa0 es va eliminar el \xc2\xabfactor por\xc2\xbb que la gent estigui fent alguna cosa malament o que moriran; pel que segons l\'autor s\'ha de llegir com si es tract\xc3\xa9s d\'una fantasia. Josie Appleton, de Spiked, va relacionar el llibre amb la \xc2\xabidealitzaci\xc3\xb3 contempor\xc3\xa0nia de la naturalesa\xc2\xbb en el sentit que va enlla\xc3\xa7ar \xc2\xabla decad\xc3\xa8ncia i despreniment d\'una societat consumista moderna\xc2\xbb amb una evident ignor\xc3\xa0ncia en els esfor\xc3\xa7os que es requereixen per generar productes. Appleton va percebre tamb\xc3\xa9 que l\'obra va contrarestar la noci\xc3\xb3 que \xc2\xabla naturalesa \xc3\xa9s s\xc3\xa0via\xc2\xbb en destacar la aleatoriedad de les forces naturals._NEWLINE_L\'estil de periodisme cient\xc3\xadfic utilitza aix\xc3\xad mateix entrevistes amb autoritats acad\xc3\xa8miques i professionals per fonamentar les conclusions, mentre mant\xc3\xa9 el \xc2\xab[to] fresc i desapassionat [...] d\'un observador cient\xc3\xadfic m\xc3\xa9s que d\'un activista\xc2\xbb. Weisman va assenyalar que ell havia evitat, a prop\xc3\xb2sit, l\'etiqueta activista en el contingut: \xc2\xabPart dels nostres millors escriptors cient\xc3\xadfics i ambientalistas nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n llegits per gent que est\xc3\xa0 d\'acord amb les seves percepcions. \xc3\x89s agradable tenir una mica d\'afirmaci\xc3\xb3 per a qualsevol cosa que tu consideres com a veritable, fins i tot si el tema \xc3\xa9s preocupant, encara que volia escriure realment alguna cosa que la gent volgu\xc3\xa9s llegir [...] sense minimitzar la import\xc3\xa0ncia del que est\xc3\xa0 passant, no trivialitzant-ho, ni simplificant-ho en demas\xc3\xada\xc2\xbb. Richard Fortey va comparar el llibre amb els treballs de Jared Diamond, Tim Flannery i I. O. Wilson, assenyalant sobre aquest tema que El m\xc3\xb3n sense nosaltres \xc2\xabevita per poc la concepci\xc3\xb3 de tristesa, fastig i odi que tendeix a englobar al pobre lector despr\xc3\xa9s de llegir un cat\xc3\xa0leg sobre la rapacidad humana\xc2\xbb. Mark Lynas, en New Statesman, va assegurar: \xc2\xabtenint en compte que la majoria dels llibres de medi ambient cauen sota el pes de les seves males not\xc3\xadcies acumulades, El m\xc3\xb3n sense nosaltres sembla refrescant i positiu\xc2\xbb. Per demostrar l\'optimisme quant al tema m\xc3\xa9s desalentador, Appleton va citar a un ecologista del llibre dient: \xc2\xabsi el planeta va poder salvar-se del Permi\xc3\xa0, llavors tamb\xc3\xa9 pot recuperar-se dels humans\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nPublicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre es va publicar per primera vegada el 10 de juliol de 2007, sent una edici\xc3\xb3 de tapa dura que va arribar als prestatges dels Estats Units a c\xc3\xa0rrec de l\'editorial St. Martin\'s Thomas Dunne Books, mentre que a Regne Unit, Canad\xc3\xa0 i Hispanoam\xc3\xa8rica el llibre va aconseguir distribuir-se a trav\xc3\xa9s de les editorials Virgin Books, HarperCollins i Debat, aquesta \xc3\xbaltima del grup Random House Mondadori. M\xc3\xa9s tard, al juliol de 2008, va apar\xc3\xa8ixer la versi\xc3\xb3 de butxaca._NEWLINE_El m\xc3\xb3n sense nosaltres ha estat tradu\xc3\xaft i publicat a Fran\xc3\xa7a per l\'editorial Groupe Flammarion sota el nom de Homo disparitus, a Alemanya per Piper i renombrado a Die Welt ohne uns, a Portugal per Estrela Polar com O M\xc3\xb3n Sem N\xc3\xb3s, a It\xc3\xa0lia per Einaudi com Il mondo senza di noi, a Pol\xc3\xb2nia per CKA com \xc5\x9awiat bez nas i al Jap\xc3\xb3 per Hayakawa Publishing sota el t\xc3\xadtol de Jinrui ga kieta sekai._NEWLINE_Pete Garceau va dissenyar la portada de la publicaci\xc3\xb3 per al seu llan\xc3\xa7ament en el continent americ\xc3\xa0; un cr\xc3\xadtic va considerar que el resultat era \xc2\xabuna gruixuda capa de sucre, recoberta amb un to de dol\xc3\xa7or en un esfor\xc3\xa7 per no alarmar als lectors potencials. "S\xc3\xad, s\xc3\xb3c un llibre sobre el medi ambient. Per\xc3\xb2 s\xc3\xb3c inofensiu! [...] B\xc3\xa9, no ho s\xc3\xb3c!"\xc2\xbb. La versi\xc3\xb3 canadenca, dissenyada per Ellen Cipriano, \xc3\xa9s molt semblada a la portada nord-americana, encara que incorpora una fotografia en comptes d\'una il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 caricaturesca, mentre que el disseny per als llan\xc3\xa7aments internacionals contrasta l\'entorn natural amb un ambient urb\xc3\xa0 decadent. Adam Grupper es va encarregar de narrar l\'audiolibro en angl\xc3\xa8s, que t\xc3\xa9 una durada total de deu hores; Macmillan \xc3\x80udio i BBC Audiobooks van distribuir la versi\xc3\xb3 gravada, llan\xc3\xa7ant-la de manera simult\xc3\xa0nia a la data de llan\xc3\xa7ament de l\'edici\xc3\xb3 de tapa dura. La revista AudioFile va distingir amb un premi Earphones a la presentaci\xc3\xb3 sonora, escrivint que: \xc2\xabSense aprofundir en el sensacionalisme i romandre objectiu i flem\xc3\xa1tico, Grupper pren el qual podria ser un tema depriment per convertir-ho en un llibre que simplement no es pot deixar d\'escoltar\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nRecepci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPara quan es va publicar el llibre, Weisman va realitzar una gira amb escales als Estats Units, Canad\xc3\xa0 i ciutats com Lisboa i Brussel\xc2\xb7les. A m\xc3\xa9s, va accedir a concedir entrevistes als programes de televisi\xc3\xb3 The Daily Xou i The Today Xou, aix\xc3\xad com als programes radiof\xc3\xb2nics Weekend Edition, Talk of the Nation, The Diane Rehm Xou, Living on Earth, Marketplace i As It Happens. Mentrestant, el 29 de juliol, El m\xc3\xb3n sense nosaltres va debutar en la llista de best seller de The New York Times, ingressant en el lloc n\xc3\xbamero deu dins de la categoria d\'edicions de tapa dura que el seu contingut no \xc3\xa9s fictici, perdurant fins a nou setmanes en el top tingues i aconseguint el sis\xc3\xa8 lloc el 12 d\'agost i el 9 de setembre. Al mercat canadenc, va estar durant deu setmanes en el llistat dels llibres m\xc3\xa9s venuts de The Globe and Mail, obtenint el tercer lloc del top tingues l\'11 d\'agost. Aix\xc3\xad mateix, va encap\xc3\xa7alar el cat\xc3\xa0leg de Sant Francisco Chronicle el 21 de setembre, romanent un total d\'onze setmanes en el top 150 dels llibres m\xc3\xa9s comercialitzats de la setmana d\'USA Today, on es va situar en el lloc 48. Cr\xc3\xadtics de la publicaci\xc3\xb3 Library Journal van recomanar el llibre per a totes les col\xc2\xb7leccions que aborden contingut sobre el medi ambient, mentre que el audiolibro ho van suggerir per a les col\xc2\xb7leccions de audiolibros pertanyents a la majoria de les biblioteques nord-americanes, tant p\xc3\xbabliques com a acad\xc3\xa8miques. Al seu torn, l\'obra va aconseguir el primer lloc del top tingues de 2007 de les revistes Time i Entertainment Weekly, figurant tamb\xc3\xa9 en el llistat de \xc2\xables millors publicacions en 2007\xc2\xbb de Hudson Booksellers. En la categoria \xc2\xabmillors llibres de 2007\xc2\xbb publicada pel lloc web Amazon.com, el llibre va apar\xc3\xa8ixer a la cambra posada a nivell general als Estats Units, mentre que al Canad\xc3\xa0 va encap\xc3\xa7alar el conjunt de llibres no ficticis._NEWLINE_L\'estil de redacci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va aconseguir una recepci\xc3\xb3 positiva, sent qualificat com a intens, bo i a vegades trista, per\xc3\xb2 amb un \xc3\xbas apropiat del llenguatge. Fins i tot, en una ressenya negativa en termes generals, Michael Grunwald del The Washington Post va assenyalar que la redacci\xc3\xb3 era \xc2\xabsempre l\xc3\xbacida i, de vegades, elegant\xc2\xbb. En The New York Times Book Review, Jennifer Schuessler va esmentar que Weisman t\xc3\xa9 un \xc2\xabcoqueteig amb el llenguatge religi\xc3\xb3s, mentre que la seva impassibilitat de tant en tant portentosa d\xc3\xb3na lloc a la ret\xc3\xb2rica familiar de l\'infern ecol\xc3\xb2gic\xc2\xbb. Janet Maslin de The New York Times va demostrar que la redacci\xc3\xb3 tenia un \xc2\xabestil \xc3\xa0rid i pla\xc2\xbb, sent \xc2\xabestranyament uniforme en to\xc2\xbb. En les t\xc3\xa8cniques usades pel reporti, Kamiya va escriure que \xc2\xabla manera cient\xc3\xadfica de reportar [de Weisman], alhora l\xc3\xbacida i meravellosa [...] \xc3\xa9s el cor i l\'\xc3\xa0nima d\'aquest llibre\xc2\xbb, afegint que \xc2\xabest\xc3\xa0 escrit com si l\'autor fos un observador curi\xc3\xb3s i compassiu provinent d\'un altre planeta\xc2\xbb. Al seu torn, l\'editora Karen Long, de The Plain Dealer, va dir que Weisman \xc2\xabusa el llenguatge prec\xc3\xads i pacient d\'un bon escriptor cient\xc3\xadfic, mostrant a m\xc3\xa9s una habilitat per analitzar fonts de fets inesperats i provocatius\xc2\xbb._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, diversos cr\xc3\xadtics van notar que la falta d\'un punt de vista antropom\xc3\xb2rfic danyava en certa forma la rellev\xc3\xa0ncia del seu contingut. Robert Braile, de The Boston Globe, va escriure sobre el llibre: \xc2\xabno t\xc3\xa9 un context real [...] ni racional per provar que aquesta fantasia no demostrada de Weisman no sigui m\xc3\xa9s que una premissa que la gent troba fascinant\xc2\xbb. Michael Grunwald, de The Washington Post, tamb\xc3\xa9 va q\xc3\xbcestionar la premissa: \xc2\xabImaginar el pas de la humanitat en un planeta posthumano ha de ser divertit per porreros ignorants que, de fet, ja han resolt els dubtes sobre l\'exist\xc3\xa8ncia de D\xc3\xa9u i l\'excitant de Fergie, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s clar perqu\xc3\xa8 la resta de nosaltres necessiti aquest nivell de prova documental\xc2\xbb. D\'altra banda, Alanna Mitchel, en el seu ressenya per Globe and Mail, va notar un nivell de rellev\xc3\xa0ncia en el context de la passivitat de la gent per esgotar els recursos, una percepci\xc3\xb3 combinada amb una vanitat antropom\xc3\xb2rfica: \xc2\xabEl llibre est\xc3\xa0 dissenyat per ajudar-nos a trobar la forma de sobreviure, intentant per a aix\xc3\xb2 treure\'ns del nostre ball passiu amb la mort\xc2\xbb._NEWLINE_L\'enfocament ambiental del llibre tamb\xc3\xa9 va ser objecte de cr\xc3\xadtica per alguns analistes, com el cas de Christopher Orlet, de The American Spectator, qui va escriure: \xc2\xab\xc3\xa9s un primer exemple dels punts de vista extremistes i equivocats dels ecologistes\xc2\xbb. Braile va estar d\'acord que el llibre podia ser \xc2\xabun malson dels ambientalistas, la qual possiblement alimenta els cops baixos adoptats pel moviment verd [...] pels cr\xc3\xadtics que diuen que els ambientalistas es preocupen m\xc3\xa9s per la naturalesa que per la gent\xc2\xbb. El ambientalista Alex Steffen va notar que el llibre no cont\xc3\xa9 material nou, excepte que en usar la desaparici\xc3\xb3 sobtada i total dels humans es d\xc3\xb3na una estructura \xc3\xbanica, encara que extremadament improbable i insensible. Curiosament, encara que dos cr\xc3\xadtics van catalogar l\'obra com una \xc2\xabjeremiada\xc2\xbb, li van donar una avaluaci\xc3\xb3 positiva. El peri\xc3\xb2dic brit\xc3\xa0nic The Guardian va assenyalar: \xc2\xabaprenem en el transcurs d\'aquest llibre a sentir-nos b\xc3\xa9 per la desaparici\xc3\xb3 dels \xc3\xa9ssers humans de la Terra\xc2\xbb._NEWLINE_Altres cr\xc3\xadtics en canvi van aclamar la perspectiva ambiental; Chauncey Mabe, de South Florida Sun-Sentinel, es va referir al llibre com \xc2\xabun dels llibres ambientals m\xc3\xa9s satisfactoris de l\'\xc3\xa8poca recent, un de desprove\xc3\xaft de autojusticia, alarmisme o avorrides prediccions\xc2\xbb. Tom Spears, de CanWest News Service, va concloure: \xc2\xab\xc3\xa9s m\xc3\xa9s com un retrat de nosaltres mateixos, pres a trav\xc3\xa9s d\'una lent estranya [...] de vegades un obituario \xc3\xa9s la millor biografia\xc2\xbb.'