b'\n_START_ARTICLE_\nQuesa\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEmpla\xc3\xa7at en els contraforts de la Mola de Bicorb (dins del conjunt del Mass\xc3\xads del Caroig) al descendir bruscament cap a la vall del riu X\xc3\xbaquer. El seu terme \xc3\xa9s de forma allargada, seguint a direcci\xc3\xb3 sud-oest nord-est. El relleu \xc3\xa9s molt accidentat. Trobem nombrosos barrancs, els llacs i cascades del riu Grande, coneguts com a Los Charcos; la presa del riu Escalona; els paratges del riu Fraile, etc._NEWLINE_El terme municipal limita amb Bicorb, Bolbait, \xc3\x89nguera, Millars i Navarr\xc3\xa9s (a la mateixa comarca) i amb Aiora i Tous, a les comarques de la Vall de Cofrents i la Ribera Alta respectivament.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls fundadors musulmans l\'anomenaren Queixen que significa quelcom paregut a "poble castigar pels vents de ponent"; Jaume I (1278-1296) quan l\'ocupa en 1240 canvia el top\xc3\xb2nim pel de Quesa; en maig de 1250 el Llibre de Repartiment parla d\'un tal Drag\xc3\xb3 com beneficiari del municipi; torna posteriorment a la Corona on es mant\xc3\xa9 fins a 1387 en qu\xc3\xa8 Pere IV el Cerimoni\xc3\xb3s (1319-1387) obsequia a Pere de X\xc3\xa8rica amb l\'alta jurisdicci\xc3\xb3 sobre Navarr\xc3\xa9s i Quesa; en 1604 don\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol de comtat a Llu\xc3\xads Castellar Vilanova, el qual canvia, sense \xc3\xa8xit, la denominaci\xc3\xb3 de Quesa per la de Villa Castellar; els moriscs en ser expulsats el 1609 resistiren violentament en la partida anomenada de Los Arroces, on n\'hi ha unes coves fins a ser ven\xc3\xa7uts; en els anys seg\xc3\xbcents va predominar una recessi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica deguda al buit deixat pels moriscs, ja que en els preus dels arrendaments de delmes es posa en relleu un espectacular descens a Quesa i Bicorb; \xc3\xa9s per si eloq\xc3\xbcent el que en 1646 nom\xc3\xa9s se sostingu\xc3\xa9s per una poblaci\xc3\xb3 de 15 cases; en 1690 una epid\xc3\xa8mia va morir tots els habitants llevat d\'una fam\xc3\xadlia, els Garcia; en el segle XVIII, amb l\'arribada d\'una ind\xc3\xbastria sedera la poblaci\xc3\xb3 experiment\xc3\xa0 una certa recuperaci\xc3\xb3; a partir de mitjan segle passat l\'\xc3\xa8xode s\'ha fet ja imparable.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa ind\xc3\xbastria, a part de la derivada de la comercialitzaci\xc3\xb3 dels productes agr\xc3\xadcoles, compta amb les extractives de guix i p\xc3\xb2rfir en les pedreres del terme. En el segle passat existien dues mines de ferro i havia cert nombre d\'habitants que es dedicaven a teixir llen\xc3\xa7os casolans, restes d\'una antiga ind\xc3\xbastria de la seda que va florir en el segle XVIII.'