b'\n_START_ARTICLE_\nGeografia de Luxemburg\n_START_PARAGRAPH_\nEl Gran Ducat de Luxemburg (en luxemburgu\xc3\xa8s: Grand Duche de Luxembourg) \xc3\xa9s un estat d\'Europa occidental, situat entre Fran\xc3\xa7a que queda al sud i Alemanya que queda a l\'est, limitant al nord i a l\'oest amb B\xc3\xa8lgica.\n_START_SECTION_\nGeografia f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nAmb els seus 2.586 quil\xc3\xb2metres quadrats, Luxemburg \xc3\xa9s el vuit\xc3\xa8 pa\xc3\xads m\xc3\xa9s petit d\'Europa, trobant-se en el lloc 178 a nivell mundial.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nEl paisatge de Luxemburg est\xc3\xa0 dominat per pujols suaument arrodonits i amples i valls poc profundes. \xc3\x89s lleugerament muntanyenca en el nord i va descendint cap a les planes drenades pel riu Mosel\xc2\xb7la al sud-est. Compr\xc3\xa8n dues regions de diferent orografia: el Oesling al nord i Gutland al sud. _NEWLINE_Al nord de la ciutat de Luxemburg s\'est\xc3\xa9n l\'Oesling (tamb\xc3\xa9 \xc3\x89islek, \xc5\x92sling, Oesling, \xc3\x96sling o Eisling, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s "Zona Freda"); abasta aproximadament el ter\xc3\xa7 nord del territori, posseeix una \xc3\xa0rea de 828 km\xc2\xb2 amb una altura mitjana de 450-500 msnm. Aquest conjunt de terres altes es correspon amb els contraforts meridionals de l\'altipl\xc3\xa0 de les Ardenes. El seu relleu \xc3\xa9s accidentat, m\xc3\xa9s alt que la resta del pa\xc3\xads i est\xc3\xa0 cobert per boscos de con\xc3\xadferes. Per ella discorren els afluents del Mosel\xc2\xb7la._NEWLINE_Gutland, en el sud i centre del pa\xc3\xads, s\'est\xc3\xa9n per 1.758 km\xc2\xb2. Continua les ondades plan\xc3\xadcies de la Lorena que estan profundament excavades pels rius que formen estrets i serpentejants valls que baixen de sud-oest a nord-est. \xc3\x89s la de terrenys m\xc3\xa9s f\xc3\xa8rtils, clima m\xc3\xa9s benigne i subs\xc3\xb2ls rics en minerals com el ferro i el carb\xc3\xb3. Per aix\xc3\xb2 la hi coneix com Bon Pays o Gutland ("Bon Pa\xc3\xads"). Posseeix una altitud mitjana de 215 msnm, i s\'interromp a l\'Est a les valls vitivin\xc3\xadcoles del riu Mosel\xc2\xb7la. _NEWLINE_El punt m\xc3\xa9s baix del pa\xc3\xads es troba en el riu Mosel\xc2\xb7la en Wasserbillig (punt de conflu\xc3\xa8ncia amb el Sauer) 133 msnm, en la comuna de Mertert._NEWLINE_El punt m\xc3\xa9s alt \xc3\xa9s Op Kneiff en Wilwerdange 595 msnm (comuna de \xc3\x8blwen/Troisvierges). Freq\xc3\xbcentment es considera com a lloc m\xc3\xa9s elevat la Buergplatz (pla\xc3\xa7a de la ciutat) de Huldang/Huldange encara que en tal punt l\'altitud \xc3\xa9s de 558,35 msnm.\n_START_SECTION_\nRius\n_START_PARAGRAPH_\nLuxemburg t\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie de rius menors com l\'Eisch, l\'Alzette i el P\xc3\xa9trusse, per\xc3\xb2 el principal riu \xc3\xa9s el Mosel\xc2\xb7la, que discorre pel sector oriental, tra\xc3\xa7ant la frontera amb Alemanya, amb els seus afluents el S\xc3\xbbre i l\'Our. Amb l\'excepci\xc3\xb3 del Chiers afluent del Mosa, el conjunt dels cursos d\'aigua del pa\xc3\xads pertanyen a la conca del Mosel\xc2\xb7la i pel conjunt del Rin. Els rius m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n el S\xc3\xbbre al centre, el Alzette en el sud i el Wiltz en el nord._NEWLINE_Al llarg de les ribes del Mosel\xc2\xb7la poden trobar-se molts dels castells medievals del pa\xc3\xads. El riu Mosel\xc2\xb7la realment sorgeix en el nord-est de Fran\xc3\xa7a i flueix cap al nord a trav\xc3\xa9s de Luxemburg durant 31 km per unir-se al poder\xc3\xb3s Rin en Coblenza, Alemanya. El Mosel\xc2\xb7la t\xc3\xa9 515 km de llarg, i \xc3\xa9s navegable, a causa de la canalitzaci\xc3\xb3, durant 64 km. Els vessants verds, cobertes de vinyes, flanquegen el riu, ple de meandres._NEWLINE_Nascut a B\xc3\xa8lgica, el riu S\xc3\xbbre recorre 172 km en adre\xc3\xa7a aquest a trav\xc3\xa9s de Luxemburg i despr\xc3\xa9s desemboca en el Mosel\xc2\xb7la. El seu sinu\xc3\xb3s curs essencialment talla Luxemburg d\'est a oest. El riu Our, que recorre la frontera nord-oriental, \xc3\xa9s un afluent del S\xc3\xbbre. La seva vall es troba envoltat per un paisatge no tocat per l\'home._NEWLINE_D\'est a oest el pa\xc3\xads est\xc3\xa0 travessat pel Sauer/S\xc3\xbbre, afluent del Mosel\xc2\xb7la, que rep per la seva riba dreta a l\'Alzette i per l\'esquerra a l\'Our i al Clerve.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nClima continental modificat amb hiverns suaus i estius frescos. Gaudeix d\'un clima temperat sense extrems. La temperatura mitjana anual \xc3\xa9s de 9\xc2\xb0C. El clima \xc3\xa9s m\xc3\xa9s rigor\xc3\xb3s a les regions altes del nord, i m\xc3\xa9s moderat en el sud. El temps estacional \xc3\xa9s alguna cosa diferent entre la regi\xc3\xb3 septentrional i la meridional. En el nord hi ha considerable influ\xc3\xa8ncia dels sistemes atl\xc3\xa0ntics, en els quals el pas de freq\xc3\xbcents baixes pressions donen lloc a condicions de temps inestable. Aix\xc3\xb2 d\xc3\xb3na com a resultat cels ennuvolats i considerable plugim en l\'hivern._NEWLINE_Les precipitacions anuals s\xc3\xb3n copioses. La pluja aconsegueix 1.200 mm a l\'any en algunes parts. En l\'estiu, l\'estiu excessiu \xc3\xa9s estona i les temperatures baixen significativament a la nit. Les temperatures baixes i la humitat fan que se li cridi "clima vigoritzant", de manera una mica ir\xc3\xb2nica, pels quals viuen en aquesta part del pa\xc3\xads._NEWLINE_En el sud, encara que la pluja no \xc3\xa9s significativament baixa, a al voltant de 800 mm la difer\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0 en les temperatures entre l\'hivern i l\'estiu, especialment altes a la vall del Mosel\xc2\xb7la. Les collites, especialment les vinyes, creixen aqu\xc3\xad. Amb una temperatura mitjana anual de 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, els mesos m\xc3\xa9s assolellats s\xc3\xb3n maig a agost.\n_START_SECTION_\nMedi ambient\n_START_PARAGRAPH_\nSegons WWF, el territori de Luxemburg correspon a l\'ecoregi\xc3\xb3 denominada bosc de frondoses d\'Europa occidental. Conforme a la normativa de la Uni\xc3\xb3 Europea, el territori d\'aquest pa\xc3\xads pertany a la regi\xc3\xb3 biogeogr\xc3\xa0fica continental. 313 hect\xc3\xa0rees estan protegides com a aiguamolls d\'import\xc3\xa0ncia internacional a l\'empara del Conveni de Ramsar, en total, dos llocs Ramsar: Haff R\xc3\xa9imech i Vall\xc3\xa9e de la Haute-S\xc3\xbbre._NEWLINE_Les principals preocupacions ecol\xc3\xb2giques s\xc3\xb3n la contaminaci\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica i aq\xc3\xbc\xc3\xadfera a les zones urbanes, particularment pluja \xc3\xa0cida i contaminaci\xc3\xb3 del s\xc3\xb2l de terres de conreu.\n_START_SECTION_\nGeografia humana\n_START_PARAGRAPH_\nLuxemburg t\xc3\xa9 una poblaci\xc3\xb3 de 491.775 habitants (est. juliol de 2009), la qual cosa significa que t\xc3\xa9 una densitat de poblaci\xc3\xb3 alta, de 190,17 h/km\xc2\xb2. La poblaci\xc3\xb3 en la seva majoria urbana (82% en 2008), posseeix un \xc3\xadndex de creixement anual que no supera l\'1,172% (est. 2009)._NEWLINE_Principals grups \xc3\xa8tnics: luxemburguesos 63,1%, portuguesos 13,3%, francesos 4,5%, italians 4,3%, alemanys2,3%, altres nacionals de la Uni\xc3\xb3 Europea 7,3%, altres 5,2% (2000). Es parla luxemburgu\xc3\xa8s, idioma nacional dialecte de l\'alemany amb elements del franc\xc3\xa8s i del neerland\xc3\xa8s; alemany (idioma administratiu) i franc\xc3\xa8s (idioma administratiu). Quant a la religi\xc3\xb3, la cat\xc3\xb2lica \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s practicada 87%, encara que existeixen minories protestants, jueves i musulmanes que integren el 13% restant (any 2000)._NEWLINE_La capital, Luxemburg \xc3\xa9s la poblaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran del pa\xc3\xads, amb 86.009 habitants en 2007. Altres ciutats importants s\xc3\xb3n Esch o Esch-sud-Alzette, centre industrial que es troba cap al sud-oest de la capital, a la frontera amb Fran\xc3\xa7a i Echternach, a l\'est, contra la frontera amb Alemanya._NEWLINE_Administrativament, es divideix en tres districtes: Diekirch, Grevenmacher i Luxemburg. Tradicionalment, a Luxemburg es distingien dotze cantons: Luxemburg, Capellen, Esch, Mersch, Clervaux, Diekirch, Redange, Vianden, Wiltz, Echternach, Grevenmacher i Remich.\n_START_SECTION_\nGeografia econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals recursos naturals de Luxemburg s\xc3\xb3n: minerals ferrosos, que van donar lloc a una gran ind\xc3\xbastria sider\xc3\xbargica; ja no s\'explota) i carb\xc3\xb3 mineral i les terres cultivables que representen el 27,42% de l\'\xc3\xbas de la terra i inclou vinyes. A cultius permanents es dedica el 0,69% (2005); pastures permanents 20%, forestal i boscosa, 21% i una altra 34% (est. 1993). En 1993 es va estimar que el regadiu representava 10 km\xc2\xb2, actualment (2009) \xc3\xa9s una dada no disponible._NEWLINE_La composici\xc3\xb3 del PIB per sector \xc3\xa9s: agricultura 0,4%, ind\xc3\xbastria 13,6% i serveis 86% (est. 2007). L\'agricultura empra al 2,2% de la poblaci\xc3\xb3 activa, la ind\xc3\xbastria el 17,1% i els serveis el 80,6% (2007). La poblaci\xc3\xb3 activa es calcula en 208.000 treballadors. L\'economia dep\xc3\xa8n dels treballadors estrangers i transfronterers en el 60% de la seva poblaci\xc3\xb3 activa: 125.400 s\xc3\xb3n treballadors estrangers que viuen a l\'altre costat de la frontera que provenen principalment de Fran\xc3\xa7a, B\xc3\xa8lgica i Alemanya._NEWLINE_T\xc3\xa9 una economia petita, estable, amb alts ingressos. Es beneficia de la seva proximitat amb Fran\xc3\xa7a, B\xc3\xa8lgica i Alemanya. Hist\xc3\xb2ricament tant la inflaci\xc3\xb3 com la desocupaci\xc3\xb3 s\'han mantingut baixos. El sector industrial, inicialment dominat pel zero, s\'ha anat diversificant per incloure productes qu\xc3\xadmics, goma i altres productes. El creixement en el sector financer, al que ara es deu el 28% del PIB, ha fet m\xc3\xa9s que compensar el declivi de l\'acer. Els bancs estan en la seva major part en mans estrangeres, i la major part del negoci ho tenen en les operacions exteriors._NEWLINE_Com la resta de la Uni\xc3\xb3 Europea, despr\xc3\xa9s d\'experimentar una forta expansi\xc3\xb3 entre 2004 i 2007, ha patit la crisi de 2008-2009, per\xc3\xb2 malgrat aix\xc3\xb2 segueix gaudint d\'un alt nivell de vida, doncs el seu PIB per capita \xc3\xa9s el tercer del m\xc3\xb3n, despr\xc3\xa9s de Liechtenstein i Qatar, i \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s alt de la Uni\xc3\xb3 Europea._NEWLINE_Els principals productes agr\xc3\xadcoles s\xc3\xb3n: vi, ra\xc3\xafm, ordi, civada, patates, blat i fruites. De la ramaderia s\'obtenen productes l\xc3\xa0ctics. Quant als productes industrials, cal citar: serveis banquers i financers, ferro i acer, tecnologia de la informaci\xc3\xb3, telecomunicacions, transport de mercaderies, ind\xc3\xbastria alimentosa, subst\xc3\xa0ncies qu\xc3\xadmiques, productes met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics, enginyeria, pneum\xc3\xa0tics, cristall, alumini i turisme._NEWLINE_Hi ha 275 km de ferrocarril, i 5.227 km de carreteres, totes elles pavimentades i incloent 147 km d\'autopista (2004). Quant a les vies fluvials, hi ha 37 km en el curs del riu Mosel\xc2\xb7la (2008). El port fluvial m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s Mertert, en el districte de Grevenmacher.'