b'\n_START_ARTICLE_\nMont Tambora\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Mont Tambora est\xc3\xa0 situat a l\'illa de Sumbawa, que forma part de les Illes Petites de la Sonda. Es tracta d\'un segment de l\'arc de la Sonda, una renglera d\'illes volc\xc3\xa0niques que formen la cadena meridional de l\'arxip\xc3\xa8lag d\'Indon\xc3\xa8sia. Tambora forma part d\'una pen\xc3\xadnsula pr\xc3\xb2pia a Sumbawa, coneguda com la pen\xc3\xadnsula de Sanggar. Al nord de la pen\xc3\xadnsula hi ha el mar de Flores, i al sud la badia de Saleh, de 86 quil\xc3\xb2metres de llarg i 36 quil\xc3\xb2metres d\'ample. A la desembocadura de la Badia de Saleh hi ha un illot anomenat Moyo (en indonesi: Pulau Moyo)_NEWLINE_A m\xc3\xa9s del seu inter\xc3\xa8s per a sism\xc3\xb2legs i vulcan\xc3\xb2legs, que estan a l\'aguait de l\'activitat de la muntanya, el Mont Tambora \xc3\xa9s una \xc3\xa0rea d\'estudis cient\xc3\xadfics per a arque\xc3\xb2legs i bi\xc3\xb2legs. A m\xc3\xa9s, la muntanya tamb\xc3\xa9 presenta un atractiu tur\xc3\xadstic per practicar el senderisme i, en general, per desenvolupar activitats a l\'aire lliure. Les ciutats m\xc3\xa9s properes s\xc3\xb3n Dompu i Bima. Hi ha tres concentracions de pobles al voltant del vessant de la muntanya: Sanggar (est), Doro Peti i Pesanggrahan (nord-oest), i Calabai (oest)._NEWLINE_Hi ha dues rutes d\'ascens per arribar a la caldera. La primera ruta s\'inicia des del poble de Doro Mboha, situat al sud-est de la muntanya. Aquesta ruta transcorre per un cam\xc3\xad pavimentat a trav\xc3\xa9s d\'una plantaci\xc3\xb3 d\'anacards i s\'enfila fins a arribar als 1.150 metres sobre el nivell del mar. Al final d\'aquesta ruta es troba la caldera a 1.950 metres, accessible per una pista de senderisme. Aquest lloc se sol utilitzar com a campament base per a monitorar l\'activitat volc\xc3\xa0nica, ja que nom\xc3\xa9s es necessita una hora per arribar a la caldera. La segona ruta comen\xc3\xa7a al poble Pancasila, al nord-oest de la muntanya, i en aquest cas nom\xc3\xa9s es pot accedir a peu fins a la caldera.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTambora es troba a 340 quil\xc3\xb2metres al nord de la Fossa de Java i a entre 180 i 190 quil\xc3\xb2metres per sobre de la superf\xc3\xadcie superior de la zona de subducci\xc3\xb3. L\'illa de Sumbawa est\xc3\xa0 flanquejada pel nord i pel sud per l\'escor\xc3\xa7a oce\xc3\xa0nica. La taxa de converg\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s de 7,8 cent\xc3\xadmetres per any. S\'estima que Tambora es van formar fa uns 57.000 anys. El dip\xc3\xb2sit dels seus estrats ha drenat una gran cambra magm\xc3\xa0tica a l\'interior de la muntanya. L\'illot Mojo es va formar com a part d\'aquest proc\xc3\xa9s geol\xc3\xb2gic en el qual, durant el col\xc2\xb7lapse de la caldera de la cambra ara fa uns 25.000anys, va apar\xc3\xa8ixer per primera vegada la Badia de Saleh, i ho f\xc3\xa9u com una conca de la mar._NEWLINE_D\'acord amb un estudi geol\xc3\xb2gic, abans de l\'erupci\xc3\xb3 de 1815 el Tambora tenia la forma d\'un estratovolc\xc3\xa0 t\xc3\xadpic, amb un con volc\xc3\xa0nic altament sim\xc3\xa8tric i una sola cambra magm\xc3\xa0tica central. El di\xc3\xa0metre de la base era de 60 quil\xc3\xb2metres. L\'obertura central emetia lava de forma freq\xc3\xbcent, que queia en cascada per un pendent pronunciat._NEWLINE_A partir de l\'erupci\xc3\xb3 de 1815, la part m\xc3\xa9s baixa cont\xc3\xa9 dip\xc3\xb2sits de seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies intercalades de lava i material pirocl\xc3\xa0stic. Aproximadament el 40% del gruix dels vessants est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per entre 1 a 4 metres de lava espessa. A causa de la fragmentaci\xc3\xb3 dels fluxos de lava es produ\xc3\xafren llits d\'esc\xc3\xb2ria gruixuda. Dins de la secci\xc3\xb3 superior, la lava s\'intercala amb esc\xc3\xb2ria, toba i fluxos pirocl\xc3\xa0stics. Hi ha almenys vint filials o cons sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit. Alguns d\'ells tenen nom: Tahe (877 metres), Molo (602 metres), Kadiendinae, Kubah (1648 metres) i Doro Api Toi. La majoria d\'aquests cons par\xc3\xa0sits s\'han produ\xc3\xaft amb laves bas\xc3\xa0ltiques.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria eruptiva\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbas de la t\xc3\xa8cnica de dataci\xc3\xb3 per carboni-14 ha establert les dates de tres de les erupcions del Mont Tambora abans de l\'erupci\xc3\xb3 de 1815. Les magnituds d\'aquestes erupcions s\xc3\xb3n desconegudes. Les dates estimades de l\'erupci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n cap al 3910 aC (\xc2\xb1 200 anys), el 3050 aC i el 740 dC (\xc2\xb1 150 anys). Totes foren erupcions explosives centrals amb caracter\xc3\xadstiques similars, excepte en l\'\xc3\xbaltima erupci\xc3\xb3 que no va emetre fluxos pirocl\xc3\xa0stics._NEWLINE_El 1812 el Mont Tambora va entrar en una fase de gran activitat, assolint el cl\xc3\xadmax eruptiu en l\'explosiu i catastr\xc3\xb2fic esdeveniment d\'abril de 1815. La magnitud va ser de 7 a l\'\xc3\x8dndex d\'explosibilitat volc\xc3\xa0nica (IEV), amb un volum total de tefra expulsat de 160 quil\xc3\xb2metres c\xc3\xbabics. Va ser una erupci\xc3\xb3 explosiva central amb fluxos pirocl\xc3\xa0stics i un col\xc2\xb7lapse de la caldera, que va provocar tsunamis i danys en grans extensions de terra. Va crear un efecte a llarg termini en el clima mundial. L\'activitat volc\xc3\xa0nica va cessar el 15 de juliol de 1815. Posteriorment, a l\'agost de 1819 es va enregistrar una activitat de seguiment consistent en una petita erupci\xc3\xb3 (IEV 2) amb flames i r\xc3\xa8pliques sorolloses, activitats que s\'han considerat com una part de l\'erupci\xc3\xb3 de 1815. Al voltant de 1880 (\xc2\xb1 30 anys), el Tambora va entrar en erupci\xc3\xb3 de nou, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s dins la caldera. Es crearen petits cabals i extrusions del dom de lava. Aquesta erupci\xc3\xb3 (IEV 2) va crear dins la caldera els cons sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit o par\xc3\xa0sits del Doro Api i el Toi._NEWLINE_El Mont Tambora segueix actiu. Durant els segles XIX i XX s\'han extrudit de la caldera doms i fluxos de lava menors. L\'\xc3\xbaltima erupci\xc3\xb3, petita i no explosiva (IEV 0) es va registrar l\'any 1967.\n_START_SECTION_\nL\'erupci\xc3\xb3 de 1815\n_START_PARAGRAPH_\nL\'erupci\xc3\xb3 de 1815, en l\'\xc3\x8dndex d\'explosibilitat volc\xc3\xa0nica s\'ha qualificat de nivell 7, l\'\xc3\xbanica d\'aquesta mena des de l\'erupci\xc3\xb3 del llac Taupo al voltant de l\'any 180 aC. Amb un volum expulsat estimat de 160 quil\xc3\xb2metres c\xc3\xbabics, l\'explosi\xc3\xb3 del Tambora de 1815 \xc3\xa9s l\'erupci\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica registrada m\xc3\xa9s gran de la hist\xc3\xb2ria. L\'explosi\xc3\xb3 es va sentir a m\xc3\xa9s de 2.000 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia, a l\'illa de Sumatra. S\'ha constatat que caigu\xc3\xa9 cendra volc\xc3\xa0nica en llocs tan llunyans del centre de l\'erupci\xc3\xb3 com Borneo, C\xc3\xa8lebes, Java i les illes Moluques. La majoria de les morts per l\'erupci\xc3\xb3 van ser de fam i malalties puix les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de l\'erupci\xc3\xb3 van arru\xc3\xafnar la productivitat agr\xc3\xadcola de la regi\xc3\xb3 local. El nombre de morts fou d\'almenys 71.000 persones que la situa com l\'erupci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s mort\xc3\xadfera de la hist\xc3\xb2ria, de les quals entre 11.000 i 12.000 persones van morir directament a causa de l\'erupci\xc3\xb3; Es creu que la xifra de 92.000 v\xc3\xadctimes mortals, que es d\xc3\xb3na sovint, parteix de dades sobrevalorades. L\'erupci\xc3\xb3 va crear anomalies clim\xc3\xa0tiques a escala global, incl\xc3\xb2s el fenomen conegut com a "hivern volc\xc3\xa0nic"; l\'any 1816 va arribar a ser conegut com l\'"Any sense estiu" a causa de l\'efecte que el n\xc3\xbavol de cendra tingu\xc3\xa9 en el clima d\'Am\xc3\xa8rica del Nord i Europa. Es van fer malb\xc3\xa9 els cultius agr\xc3\xadcoles i els cap de bestiar varen morir en una gran part de l\'hemisferi nord, donant lloc a la pitjor fam del segle XIX.\n_START_SECTION_\nCronologia de l\'erupci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDe resultes del refredament gradual del magma tancat dins la cambra magm\xc3\xa0tica, el Mont Tambora havia experimentat segles d\'una inactivitat let\xc3\xa0rgica abans de 1815. Dins la cambra, a profunditats d\'entre 1,5 a 4,5 kil\xc3\xb2metres, es produ\xc3\xafa l\'exsoluci\xc3\xb3 de magma fluid d\'alta pressi\xc3\xb3 format durant el refredament i posterior cristal\xc2\xb7litzaci\xc3\xb3 d\'aquest. A la cambra s\'hi gener\xc3\xa0 una sobrepressi\xc3\xb3 de 4-5 kbar i la temperatura va rondar els 700\xe2\x80\x93850\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_El 1812 la caldera va comen\xc3\xa7ar retrunyir i a emetre un n\xc3\xbavol fosc. El 5 d\'abril de 1815 hi hagu\xc3\xa9 una erupci\xc3\xb3 moderada, seguida de sorolls de trons de les detonacions, que se sentiren a Makassar, a Sulawesi (a 380 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia), a Batavia (actual Jakarta) a Java (1.260 quil\xc3\xb2metres), i a Ternate a les illes Moluques (1.400 quil\xc3\xb2metres). La matinada del 6 d\'abril va comen\xc3\xa7ar a caure cendra a l\'Est de Java amb febles detonacions fins al 10 d\'abril. A l\'Illa de Sumatra (a m\xc3\xa9s de 2.600 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia) es cregu\xc3\xa9 que el que sentien era el so de disparar d\'armes de foc._NEWLINE_Al voltant de les 7 del vespre del 10 d\'abril les erupcions es van intensificar i es van aixecar tres columnes de foc. La muntanya sencera s\'havia tornat una massa fluent de "foc l\xc3\xadquid". Aproximadament cap a les 8 de la tarda van comen\xc3\xa7ar a ploure pedres tosques de fins a 20 cent\xc3\xadmetres de di\xc3\xa0metre, seguides de cendra entre les 9 i les 10 de la nit. A qualsevulla banda de la pen\xc3\xadnsula queien cascades de foc pirocl\xc3\xa0stic que baixava per la muntanya cap al mar, anihilant el poble de Tambora. La tarda de l\'11 d\'abril se sentiren fortes explosions. El vel de cendres s\'havia est\xc3\xa8s fins a l\'est de Java i el sud de Sulawesi. A Batavia fou notable la pudor n\xc3\xadtrica i hi va caure una pluja de tefra grossa i tenyida, disminuint finalment l\'activitat entre l\'11 i el 17 d\'abril._NEWLINE_S\'estima que l\'explosi\xc3\xb3 fou de nivell 7 a l\'\xc3\xadndex d\'explosibilitat volc\xc3\xa0nica. Tenia aproximadament 4 vegades l\'energia de l\'erupci\xc3\xb3 del Krakatoa (1883), \xc3\xa9s a dir, que seria una explosi\xc3\xb3 equivalent a 800 megatones. Tamb\xc3\xa9 s\'estima que es van ejectar uns 160 quil\xc3\xb2metres c\xc3\xbabics de traquiandesita pirocl\xc3\xa0stica, d\'un pes aproximat d\'1,4\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 kg, deixant una caldera d\'una \xc3\xa0rea de 6-7 quil\xc3\xb2metres i de 600-700 metres de profunditat. La densitat de cendra que va caure a Makassar va ser de 636 kg/m\xc2\xb2. Abans de l\'explosi\xc3\xb3, el Mont Tambora feia aproximadament 4.300 metres d\'alt, un dels pics m\xc3\xa9s alts de l\'arxip\xc3\xa8lag Indonesi; despr\xc3\xa9s de l\'explosi\xc3\xb3, pass\xc3\xa0 a tenir nom\xc3\xa9s 2.851 metres, la seva mida actual. _NEWLINE_L\'explosi\xc3\xb3 del Tambora de 1815 \xc3\xa9s l\'erupci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran que se\'n tingui registre hist\xc3\xb2ric (vegeu la taula de m\xc3\xa9s avall). L\'explosi\xc3\xb3 se sent\xc3\xad a 2.600 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia i va caure cendra, com a m\xc3\xadnim, 1.300 quil\xc3\xb2metres m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. La foscor es va poder observar fins a 600 kil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia del cim de la muntanya durant 2 dies. Els fluxos pirocl\xc3\xa0stics van arribar a 20 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia del cim.\n_START_SECTION_\nControl de riscos\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 d\'Indon\xc3\xa8sia s\'ha incrementat r\xc3\xa0pidament des de l\'erupci\xc3\xb3 de 1815. L\'any 2006 s\'arribava als 222 milions de persones, de les quals 130 milions es concentraven a Java. Una erupci\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica tan gran com la del Tambora el 1815 podria haver estat una cat\xc3\xa0strofe devastadora amb encara m\xc3\xa9s morts. Per aquest motiu l\'activitat volc\xc3\xa0nica a Indon\xc3\xa8sia se segueix de prop, inclosa la que es produeix al Mont Tambora. _NEWLINE_A Indon\xc3\xa8sia l\'activitat s\xc3\xadsmica la supervisa el Directorate of Vulcanology and Geological Hazard Mitigation. El lloc de vigil\xc3\xa0ncia del Mont Tambora es troba a Doro Peti village. Des de l\'erupci\xc3\xb3 de 1880 no hi ha hagut cap increment significant de l\'activitat s\xc3\xadsmica. De tota manera es realitza un seguiment continu dins la caldera, especialment dins el con par\xc3\xa0sit Doro Api Toi._NEWLINE_La direcci\xc3\xb3 ha elaborat un mapa de mitigaci\xc3\xb3 de riscos pel Mont Tambora. S\'han diferenciat dues zones: la zona perillosa i la zona de cautela. La zona perillosa \xc3\xa9s una \xc3\xa0rea que quedaria afectada directament per una erupci\xc3\xb3, amb fluxos pirocl\xc3\xa0stics i arribada de lava. Aquesta \xc3\xa0rea, que inclou la caldera i els seus voltants, cobreix una \xc3\xa0rea de 58,7\xc2\xa0km\xc2\xb2, i s\'hi ha prohibit l\'habitatge. La zona de cautela inclou \xc3\xa0rees que podrien veure\'s afectades indirectament per una erupci\xc3\xb3, amb lahars i caiguda de pedres tosques. L\'\xc3\xa0rea de cautela fa 185\xc2\xa0km\xc2\xb2 i inclou les viles de Pasanggrahan, Doro Peti, Rao, Labuan Kenanga, Gubu Ponda, Kawindana Toi i Hoddo; tamb\xc3\xa9 inclou el riu Guwu.'