b"\n_START_ARTICLE_\nCurare\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl curare s'ha fet servir pels ind\xc3\xadgenes sud-americans per paralitzar els peixos. Se'ls dispara dards enverinats que els produeixen asf\xc3\xadxia i els m\xc3\xbasculs no es poden contraure. Donat que els components del curare s\xc3\xb3n massa grans i amb alta c\xc3\xa0rrega per passar pel sistema digestiu per a ser absorbits per la sang els ind\xc3\xadgenes podien menjar-se els peixos enverinats amb total seguretat._NEWLINE_El 1596 Sir Walter Raleigh mencion\xc3\xa0 aquest ver\xc3\xad. El 1780, Felix Fontana descobr\xc3\xad que actuava en el moviment voluntari de la musculatura. In 1800, Alexander von Humboldt don\xc3\xa0 la primera not\xc3\xadcia de com es preparava el curare a l'Orinoco._NEWLINE_Durant 1811-1812 Sir Benjamin Collins Brodie (1783-1862) experiment\xc3\xa0 amb el curare. Va ser el primer a demostrar que el curare no matava l'animal i que aquest es recuperava si la respiraci\xc3\xb3 es mantenia artificialment. El 1825 Charles Waterton va descriure un experiment ja cl\xc3\xa0ssic amb un ase enverinat amb curare i mantingut viu amb una traqueotomia. El bot\xc3\xa0nic Robert Hermann Schomburgk, identific\xc3\xa0 la liana del g\xc3\xa8nere Strychnos com a una de les fonts del curare (Strychnos toxifera)._NEWLINE_George Harley (1829-1896) demostr\xc3\xa0 el 1850 que el curare era efectiu contra el t\xc3\xa8tanus i l'enverinament amb estricnina. El 1914 Henry Hallett Dale (1875-1968) va descriure l'acci\xc3\xb3 fisiol\xc3\xb2gica de l'acetilcolina. i anys despr\xc3\xa9s demostr\xc3\xa0 que l'acetilcolina \xc3\xa9s la responsable de la transmissi\xc3\xb3 neuromuscular que podia \xc3\xa9sser bloquejada pel curare. _NEWLINE_La turbocurarina \xc3\xa9s, entre els components del curare, la que t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s aplicacions m\xc3\xa8diques."