b"\n_START_ARTICLE_\nSussa\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSussa fou fundada per marins fenicis procedents de Tir probablement al segle IX aC i va portar el nom d'Hadrim. En documents escrits no s'esmenta fins al segle IV aC per\xc3\xb2 s'hi troben restes del segle VI aC quan va passar a control cartagin\xc3\xa8s i fou una ciutat cartaginesa important._NEWLINE_Aliada als romans durant la tercera guerra p\xc3\xbanica, va passar a domini de Roma el 146 aC amb el nom d'Hadrumetum i com a ciutat lliure, i fou cap\xc3\xa7alera de la prov\xc3\xadncia romana de l'\xc3\x80frica; va prendre partit pels pompeians i el 46 aC fou privada dels seus privilegis; al segle I sota Traj\xc3\xa0 fou convertida en col\xc3\xb2nia. El 238 va donar suport a un pretendent a l'Imperi que va fracassar i l'emperador Gordi\xc3\xa0 II va arrasar alguns dels seus monuments i viles, i el port va perdre import\xc3\xa0ncia. Vers el 297 amb la reorganitzaci\xc3\xb3 de Diocleci\xc3\xa0, fou convertida en capital de la prov\xc3\xadncia Bizacena que ocupava l'actual Sahel tunisi\xc3\xa0._NEWLINE_Va passar als v\xc3\xa0ndals el 439 que la van malmetre, i la van canviar de nom a Huneric\xc3\xb2polis. Va fer front a atacs berbers i finalment, el 533 els v\xc3\xa0ndals foren derrotats pels bizantins i la ciutat va passar a mans dels grecs que li van donar el nom de Justini\xc3\xa0polis i la van fer capital d'una de les set prov\xc3\xadncies de la di\xc3\xb2cesi d'\xc3\x80frica._NEWLINE_El 647 fou conquerida pels \xc3\xa0rabs dirigits per Abd Allah ben al-Zubayr, i la ciutat fou destru\xc3\xafda i la bas\xc3\xadlica cristiana (constru\xc3\xafda al segle\xc2\xa0iv sobre un antic temple pag\xc3\xa0) fou totalment arrasada. Els musulmans es van instal\xc2\xb7lar al barri de S\xc5\xabsa creat probablement pels bizantins. Entre el 775 i el 796 el governador abb\xc3\xa0ssida Yazid ben Hatim va construir sobre el que havia estat la bas\xc3\xadlica, una fortalesa amb quatre torres als angles. La ciutat es va repoblar per\xc3\xb2 el nom de Susa va esdevenir definitiu._NEWLINE_Al segle IX ja era la segona ciutat de l'Ifriquiya despr\xc3\xa9s de Kairuan, de la que constitu\xc3\xafa el port natural. El 821 l'emir Ziyadat Allah I va construir el ribat, monestir-fortalesa dels morabitun (combatents per la fe) per defensar la costa d'incursions cristianes. El 851 va construir la gran mesquita (restaurada diverses vegades la darrera el 1964). El 859 es van restaurar les muralles, que despr\xc3\xa9s foren altra cops restaurades el 1205. Amb les muralles el ribat va passar a ser un convent musulm\xc3\xa0 i es va construir una torre al sud-oest de la vila (al punt m\xc3\xa9s elevat de la ciutat), anomenada Bordj Khalaf. A la seva rodalia es va construir la kasba. Tamb\xc3\xa9 el port fou dotat d'un potent arsenal. Des d'aquest port el cadi de Kairuan Asab ben al-Furat va iniciar la conquesta de Sic\xc3\xadlia (827) i abans havien sortit d'aqu\xc3\xad expedicions a Sardenya, C\xc3\xb2rsega i la Toscana. El 846 una expedici\xc3\xb3 va sortir de Sussa i va atacar Roma i altres van atacar diversos punts d'It\xc3\xa0lia._NEWLINE_Tot i la fundaci\xc3\xb3 de Mahdia pels fatimites al comen\xc3\xa7ament del segle X, durant aquest segle i bona part del seg\xc3\xbcent la ciutat era un gran nucli comercial amb molts comer\xc3\xa7os i tota mena de mercaderies; la prosperitat va acabar amb la invasi\xc3\xb3 dels n\xc3\xb2mades Banu Hilal a la meitat del segle XI. La ciutat va entrar en decad\xc3\xa8ncia. Fou atacada pels normands diverses vegades, la darrera el 1159. L'empobriment de la regi\xc3\xb3 interior de la que Sussa era la sortida mar\xc3\xadtima i la promoci\xc3\xb3 d Tunis, capital dels h\xc3\xa0fsides, van contribuir a la seva decad\xc3\xa8ncia. Al segle XIII la compet\xc3\xa8ncia dels productes t\xc3\xa8xtils europeus, va donar el cop de gr\xc3\xa0cia; els genovesos es van instal\xc2\xb7lar a la ciutat. El 1537 s'hi va establir una guarnici\xc3\xb3 espanyola que hi va romandre fins al 1574._NEWLINE_A l'inici del per\xc3\xadode otom\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s tenia 15000 habitants (tot i aix\xc3\xad era la vila principal del Sahel) i el comer\xc3\xa7 havia minvat seriosament i el port tenia poca activitat. Sot domini turc va recuperar l'activitat portu\xc3\xa0ria al segle XVII i va esdevenir el segon por del pa\xc3\xads i s'exportaren brodats i productes artesans, activitat que es va ampliar al segle XVIII. En aquesta \xc3\xa8poca fou visitada per algun viatger estranger com Peysonnel que diu que la gent vivia dels productes de la terra. El mercat als diumenges (Suk al-Ahad) ja es feia en aquell temps (al segle XVII) prop de l'anomenada porta Bab al-Gharbi (Porta de l'Oest)._NEWLINE_Fou for\xc3\xa7a afectada per la guerra civil entre Muhammad Bei i el seu germ\xc3\xa0 Ali Bei entre 1675 i 1686 i despr\xc3\xa9s entre Murat III i el seu cos\xc3\xad Romdhane, que es va refugiar a Sussa on fou finalment capturat i executat el 1699. El 1728, quan es va revoltar Ali Pasha, la citat es va declarar per Hussein Bei, i s'hi van lliurar diversos combats, fins que els husseinites van triomfar el 1757; el bei triomfant va concedir a Sussa diversos privilegis. Al final del segle XVIII la ciutat fou bombardejada per Fran\xc3\xa7a (1770) i per Ven\xc3\xa8cia (1784 i 1786). Al segle seg\xc3\xbcent, el 1864, es va unir a la revolta contra la imposici\xc3\xb3 fiscal d'Ali ben Ghdhahum, i una vegada derrotada fou severament castigada pel general Ahmed Zarrouk, que hi va exercir una forta repressi\xc3\xb3, i va haver de pagar una multa que la va arru\xc3\xafnar._NEWLINE_Al final del segle XIX abans de l'establiment del protectorat, la ciutat tenia entre 7000 i 8000 habitants, per\xc3\xb2 era una ciutat activa, la m\xc3\xa9s activa despr\xc3\xa9s de Tunis. Dues ciutats properes eren m\xc3\xa9s importants: Kalaa Kebira (8000 habitants) i Msaken (10000)._NEWLINE_El 1881 es va establir a Tun\xc3\xadsia el protectorat franc\xc3\xa8s. El 16 de juliol de 1884 es va crear per decret la municipalitat i es va posar en funcionament un nou port. El francesos van obrir una l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria de Tunis a Sussa el juny de 1896, i de Sussa a Kairuan l'abril de 1898 (al mateix any es va fer un ramal Sussa-Moknine que el 1907 es va perllongar fins a Mahdia); el desembre de 1909 es va obrir la via f\xc3\xa8rria de Sussa a Henchir Souatir, prop de Kasserine, per permetre l'arribada al port de Sussa dels fosfats de la regi\xc3\xb3 de Gafsa. El maig de 1911 es va inaugurar la l\xc3\xadnia Sussa a Sfax. Tamb\xc3\xa9 es van crear ind\xc3\xbastries agroaliment\xc3\xa0ries per transformar els productes produ\xc3\xafts a la regi\xc3\xb3, i es van crear nombrosos serveis p\xc3\xbablics: administraci\xc3\xb3, policia, hospital, escoles...._NEWLINE_Entre desembre de 1942 i maig de 1943 va patir 39 bombardejos. La destrucci\xc3\xb3 que va provocar va suposar el final del creixement harm\xc3\xb2nic de la ciutat iniciat als anys vint, i la concentraci\xc3\xb3 en la reconstrucci\xc3\xb3, mentre la poblaci\xc3\xb3 romania o es col\xc2\xb7locava en nuclis molts dispersos. Aix\xc3\xb2 va obligar a augmentar el terme municipal el 1945 (de 29 hect\xc3\xa0rees es va passar a 400). Amb la independ\xc3\xa8ncia del pa\xc3\xads, el 21 de juny de 1956 es va crear la governaci\xc3\xb3 de Sussa i la ciutat fou declarada la seva capital. El terme municipal es va ampliar altra vegada el 1959 (fins a 900 hect\xc3\xa0rees), i despr\xc3\xa9s el 1962 i el 1965. El seu desenvolupament massiu fou a partir de 1970 amb l'arribada del turisme. El terme municipal es va incrementar per darrer cop temporalment el 1976 (arribant a 3081 hect\xc3\xa0rees) amb annexi\xc3\xb3 de les petites comunes de la part sud que despr\xc3\xa9s es van segregar altra vegada el 1992 (per\xc3\xb2 el terme municipal va quedar en 3100 hect\xc3\xa0rees)._NEWLINE_Les activitats prim\xc3\xa0ries com la pesca nom\xc3\xa9s ocupen l'1,5% de la poblaci\xc3\xb3 (5000 tones l'any), mentre la ind\xc3\xbastria ocupa al 48%, especialment la de transformaci\xc3\xb3 (3/5 del total) i el t\xc3\xa8xtil i cuiro (19%); la construcci\xc3\xb3 ocupa al 10% i altres ind\xc3\xbastries la resta (electricitat i mec\xc3\xa0nica 6%, materials de construcci\xc3\xb3 2%, qu\xc3\xadmica 1%, ind\xc3\xbastries manufactureres 1%. Els serveis (comer\xc3\xa7 10%, transports i comunicacions 7%, serveis privats i turisme 9% i altres 3%) ocupen tamb\xc3\xa9 una part de la poblaci\xc3\xb3 de l'ordre del 29%, i la resta s\xc3\xb3n funcionaris d'ensenyament, medicina, policia, organismes p\xc3\xbablics, etc., un 23%. El turisme es concentra principalment al nord de la ciutat a Port El Kantaoui (estaci\xc3\xb3 creada el 1980). Avui dia entre Sussa i Hergla i ha m\xc3\xa9s de 100 hotels que \xc3\xa9s el 15% dels hotels nacionals."