b'\n_START_ARTICLE_\nNovel\xc2\xb7la Cavalleresca i Joanot Martorell\n_START_SECTION_\nDifer\xc3\xa8ncia entre la novel\xc2\xb7la Cavalleresca i de Cavalleries.\n_START_PARAGRAPH_\nLa novel\xc2\xb7la cavalleresca \xc3\xa9s un g\xc3\xa8nere narratiu que va apar\xc3\xa8ixer a Europa entre els segles XIV i el XV. Va ser l\'evoluci\xc3\xb3 de la novel\xc2\xb7la de cavalleries, van ser novel\xc2\xb7les m\xc3\xa9s modernes que reflectien situacions reals d\xe2\x80\x99aquella \xc3\xa8poca. Eren narracions en prosa que es van basar en els models de les cr\xc3\xb2niques catalanes. Llavors va haver-hi una influ\xc3\xa8ncia m\xc3\xbatua entre la literatura i la vida real, ja que els cavallers llegien les novel\xc2\xb7les cavalleresques i volien actuar com els herois d\xe2\x80\x99aquestes obres.No s\'ha de confondre amb novel\xc2\xb7la de cavalleries. Dos exemples coneguts s\xc3\xb3n Tirant lo Blanc i El Quixot._NEWLINE_Les novel\xc2\xb7les de cavalleriess\xc3\xb3n epopeies medievals europees redactades en vers o prosa que narren incidents llegendaris, sovint basats en fets reals, amb cavallers errants que viuen aventures extraordin\xc3\xa0ries. En general, les can\xc3\xa7ons de gesta les recitaven int\xc3\xa8rprets professionals, mentre que les novel\xc2\xb7les de cavalleries s\'associen amb la lectura privada. Les "novel\xc2\xb7les de cavalleria" s\xc3\xb3n les que es van escriure al s. XII i es caracteritzen per la pres\xc3\xa8ncia d\'elements meravellosos i fen\xc3\xb2mens m\xc3\xa0gics (influ\xc3\xa8ncia de les llegendes c\xc3\xa8ltiques), de tradici\xc3\xb3 francesa i amb uns personatges sobrehumans.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques de la novel\xc2\xb7la cavalleresca\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xbasqueda del honor, valor i aventura a trav\xc3\xa9s del risc i diverses proves; tamb\xc3\xa9 es troba present la viol\xc3\xa8ncia molt glorificada i exaltada, la idealitzaci\xc3\xb3 del amor del cavaller per la dama; ella es el seu motor de aventures i forces per tornar sa i estalvi a casa, es produeix el naixement extraordinari de l\xe2\x80\x99heroi, on l\'historia ocorre a temps llunyans i m\xc3\xadtics amb elements que tenen diversos tons fant\xc3\xa0stics per fer m\xc3\xa9s \xc3\xa8pica l\xe2\x80\x99historia, l\'ideal de la guerra santa com a motor dels cavallers per aconseguir servir a D\xc3\xa9u i lluitar en el seu nom; de manera que aix\xc3\xad aconseguirien m\xc3\xa9s vict\xc3\xb2ries, el que suposaria m\xc3\xa9s gloria al cel, les novel\xc2\xb7les cavalleresques tenen una estructura oberta amb la qual s\xe2\x80\x99aconsegueix un final incert e inacabat que permet seguir despr\xc3\xa9s l\xe2\x80\x99historia.\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nJoanot Martorell va n\xc3\xa0ixer a Gandia l\xe2\x80\x99any 1414 en una fam\xc3\xadlia de noblesa mitjana. Fou cavaller molt prompte per\xc3\xb2 aquest no va participar en ninguna guerra, en canvi al llarg de la seva vida si que va participar en algun conflicte cavalleresc. Per aix\xc3\xb2 va escriure gran quantitat de lletres de batalla basades en aquestes experi\xc3\xa8ncies e hist\xc3\xb2ries. Una d\xe2\x80\x99aquestes lletres de batalla m\xc3\xa9s importants fou la que li envi\xc3\xa0 a el seu cos\xc3\xad Joan de Monplau per haver trencat una promesa amb la germana de Joanot. Aquest conflicte deuria haver acabat en la lluita de aquestos dos per\xc3\xb2 Joan de Monplau no aparegu\xc3\xa9 per a lluitar per el que Joanot Martorell fou declarat el guanyador i Joan de Monplau hagu\xc3\xa9 de indemnitzar a Joanot. Joanot va escriure la famosa obra de Tirant lo blanc, la qual va dedicar a l\xe2\x80\x99Infant Ferran germ\xc3\xa0 del rei de Portugal al qual conegu\xc3\xa9 en un dels seus viatges a Portugal, aquesta la va comen\xc3\xa7ar a escriure el 2 de gener de 1460. Finalment Joanot mor\xc3\xad a Val\xc3\xa8ncia al 1465 sense descend\xc3\xa8ncia ninguna.\n_START_SECTION_\nNarrativa\n_START_PARAGRAPH_\nTirant lo Blanc es una novel\xc2\xb7la de tipus cavalleresc de l\xe2\x80\x99escriptor valenci\xc3\xa0 Joanot Martorell (Val\xc3\xa8ncia 1490) en Ple segle d\xe2\x80\x99Or valenci\xc3\xa0._NEWLINE_Aquesta obra tracta de la vida del cavaller Tirant lo Blanc, de totes les batalles en les que participa i les relacions amoroses d\'ell amb Carmesina , i entre els altres personatges de la historia. Aquesta obra es divideix en 5 parts:_NEWLINE_1ra part: Tirant a Anglaterra: Tirant es despla\xc3\xa7\xc3\xa0 Anglaterra per assistir a les festes del casament del rei d\xe2\x80\x99Anglaterra amb la finalitat de rebre l\'ordre de cavalleria, per\xc3\xb2 en el cam\xc3\xad es troba amb un ermita que, a petici\xc3\xb3 de Tirant, l\xe2\x80\x99adoctrina per a ser cavaller donant-li el llibre L\xe2\x80\x99Arbre de batalles d\'Honor\xc3\xa9 de Bouvet_NEWLINE_2na part: Tirant a Sic\xc3\xadlia i a l\'Illa de Rodes: Tirant rep un missatge de ajuda per a anar a l\xe2\x80\x99illa de Rodes a combatre. El cavaller compra una galera i va en socors dels assetjats. Al mateix temps, Felip, infant del rei de Fran\xc3\xa7a,decideix embarcar-se d\'amagat a la nau de Tirant. Arribats a Sic\xc3\xadlia, s\'estan alguns dies a la cort i Felip i la infanta del regne, Ricomana, s\'enamoren._NEWLINE_3ra part: Tirant a l\xe2\x80\x99Imperi Grec: Tornat a Sic\xc3\xadlia, el rei rep una lletra de l\'Emperador de Constantinoble en qu\xc3\xa8 l\'informa que els turcs han enva\xc3\xaft l\'Imperi i assetgen la ciutat, i prega a Tirant que el socorri. All\xc3\xad coneix a Carmensina de la qual s\xe2\x80\x99enamora bojament, mentre que la Viuda Reposada, dida de la princesa i enamorada de Tirant, far\xc3\xa0tot el possible per separar-los._NEWLINE_4ta part: Tirant al Nord d\xe2\x80\x99\xc3\x80frica: En aquesta part Tirant es recollit com a captiu per el Cabdillo de los Cabdillos, un gran senyor de regne de Tremiss\xc3\xa8n, i li demana ajuda al cavaller contra el rei Escariano. Escariano mata al Cabdillo i s\xe2\x80\x99emporta a la seua filla. Tirant en resposta, reuneix les tropes del Cabdillo per a v\xc3\xa8ncer al rei i rescatar la princesa._NEWLINE_5ta part: Torna a l\xe2\x80\x99Imperi Grec: Abans de salpar, envia al cavaller Esp\xc3\xa8rcius com a ambaixador al regne de Sic\xc3\xadlia. Esp\xc3\xa8rcius, despr\xc3\xa9s d\'informar el rei dels prop\xc3\xb2sits de Tirant, torna al nord d\'\xc3\x80frica; per\xc3\xb2 quan hi arriba, l\xe2\x80\x99estol de Tirant ja ha partit; el segueix i naufraga davant d\xe2\x80\x99una illa pr\xc3\xa0cticament despoblada, en la qual desencanta una donzella en forma de drac.\n_START_SECTION_\nPersonatges\n_START_PARAGRAPH_\nEls personatges d\xe2\x80\x99aquesta obra \xe2\x80\x9cTirant lo Blanc\xe2\x80\x9d son:_NEWLINE_Tirant lo blanc: Un gran cavaller, valent, fort i molt h\xc3\xa0bil amb les armes, que planta cara a les situacions m\xc3\xa9s arriscades i perilloses, lluitant a les batalles amb enginy i just\xc3\xadcia. Carmesina: \xc3\x89s un personatge d\xe2\x80\x99una gran bellesa amb un sol objectiu, conservar la seva virginitat. Diafebus: \xc3\x89s un cavaller culte prestigi\xc3\xb3s i fidel. \xc3\x89s amic \xc3\xadntim de Tirant. Estefania: Donzella de Carmesina i \xc3\xadntima amiga, esposa de Diafebus. Emperador: \xc3\x89s l\xe2\x80\x99amo de l\xe2\x80\x99Imperi de Constantinoble. Emperadriu: \xc3\x89s una persona molt noble i honesta, molt respectuosa amb la gent. Hip\xc3\xb2lit: \xc3\x89s un personatge bastant insegur amb si mateix. Ell mateix va ser qui va declarar el seu amor a l\xe2\x80\x99Emperadriu. Plaer de ma vida: \xc3\x89s amiga de la princesa Carmesina i tamb\xc3\xa9 la seva donzella. Viuda Reposada: La dida de Carmesina, \xc3\xa9s una persona odiosa, ja que intenta fer impossibles els amors de Tirant amb Carmesina. Felip de Fran\xc3\xa7a: \xc3\x89s un infant, est\xc3\xbapid, per\xc3\xb2 Tirant l\xe2\x80\x99ajuda i aconsegueix a Ricomana. Ricomana: Princesa de Sic\xc3\xadlia. Es casar\xc3\xa0 amb Felip de Fran\xc3\xa7a gr\xc3\xa0cies a Tirant. Guillem de Varoic: Comte angl\xc3\xa8s de grand\xc3\xadssima fama com a cavaller, que va decidir d\xe2\x80\x99abandonar les armes. El senyor d\xe2\x80\x99Agramunt: Cos\xc3\xad de Tirant. Ser\xc3\xa0 casat amb Plaer de ma vida i ser\xc3\xa0 rei de Fes.\n_START_SECTION_\nModernitat de l\'obra\n_START_PARAGRAPH_\nLa modernitat d\xe2\x80\x99aquesta novel\xc2\xb7la es notable pel car\xc3\xa0cter innovador que presenta la ficci\xc3\xb3 narrativa, molt m\xc3\xa9s realista, que no les novel\xc2\xb7les de la seua \xc3\xa8poca. Un altre signe de modernitat \xc3\xa9s el tractament dels fets d\xe2\x80\x99armes, els quals sempre transcorren dins dels l\xc3\xadmits de la capacitat humana, presidint dels elements fant\xc3\xa0stics.\n_START_SECTION_\nCurial e G\xc3\xbcelfa\n_START_PARAGRAPH_\nCurial e G\xc3\xbcelfa \xc3\xa9s una novel\xc2\xb7la cavalleresca escrita en un catal\xc3\xa0 de prefer\xc3\xa8ncies l\xc3\xa8xiques valencianes i amb molts italianismes. Es desconeix l\xe2\x80\x99autor i a qui era dedicada perqu\xc3\xa8 un dels llibres de aquesta obra escrita en el segle XV i que es trobava a la Biblioteca de Madrid\xc2\xa0 s\xe2\x80\x99ha perdut i son sols hip\xc3\xb2tesis extretes dels arxius i documents._NEWLINE_Aquesta obra est\xc3\xa0 estructurada en tres llibres:_NEWLINE_En el primer, se\'ns narra com Curial, nascut d\'una fam\xc3\xadlia pobra, rep una acurada educaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0cies a la protecci\xc3\xb3 de G\xc3\xbcelfa, la jove v\xc3\xaddua germana del seu senyor natural, el marqu\xc3\xa8s de Montferrat. El llibre segon correspon a l\'anada de Curial al torneig de Mel\xc3\xba acompanyat de Festa en representaci\xc3\xb3 de G\xc3\xbcelfa. L\xe2\x80\x99autor tamb\xc3\xa9 ens relata la brillant actuaci\xc3\xb3 dels cavallers aragonesos que lluiten a Mel\xc3\xba al costat del seu rei, Pere el Gran, als quals Curial s\xe2\x80\x99associa i viu moments de gran \xc3\xa8xit a Par\xc3\xads. En el tercer llibre, Curial realitza un viatge a Terra Santa i a Gr\xc3\xa8cia on t\xc3\xa9 una singular visi\xc3\xb3. Quan torna, aquest naufraga a les costes del Nord d\'\xc3\x80frica on passa sis anys de captiveri, per\xc3\xb2 que gr\xc3\xa0cies a unes dones mores, les quals estaven enamorades d\xe2\x80\x99ell, aconsegueix tornar a Montferrat per declarar-se a G\xc3\xbcelfa.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de Jacob Xalab\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nLa Hist\xc3\xb2ria de Jacob Xalab\xc3\xadn \xc3\xa9s una novel\xc2\xb7la breu an\xc3\xb2nima de principis del Segle XV que desenvolupa l\'acci\xc3\xb3 en l\xe2\x80\x99ambient cortes\xc3\xa0 de l\xe2\x80\x99Imperi Turc._NEWLINE_La trama d\xe2\x80\x99aquesta obra es divideix en tres parts:_NEWLINE_La primera conta els amors no corresposts d\xe2\x80\x99Issa Xalabina, \xc2\xa0jove esposa del sold\xc3\xa0 Murat, pel seu fillastre Jacob Xalabin. Issa, per curar els seus mals es aconsellada pel malvat metge jueu Quir Moss\xc3\xa8 que li diu que assassine a Jacob, cosa per la qual deu exiliar-se acompanyat pel seu amic Al\xc3\xad Baix\xc3\xa0. La segona, la m\xc3\xa9s extensa, descriu l\xe2\x80\x99estada dels dos a Palacia, on esdevenen cavallers reconeguts. Despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99algunes intrigues Jacob es casa amb Nerguis, filla del senyor de la ciutat, i Al\xc3\xad amb la germana del pr\xc3\xadncep de Set\xc3\xa0lia, el qual estava prom\xc3\xa8s amb Nerguis. Finalment, a la mort d\xe2\x80\x99Issa, les dues parelles tornen al palau d\xe2\x80\x99Amorat, on s\xc3\xb3n ben acollides. La darrera part \xc3\xa9s el desenlla\xc3\xa7 abrupte de la historia en una batalla contra els burgalesos dirigits per Llatzer, resulta ferit en combat Amorat, el qual seria rematat despr\xc3\xa9s pel seu fill Beseit Bei, poc despr\xc3\xa9s escanyaria Jacob Xalabin, assegurant-se aix\xc3\xad el tron.'