b'\n_START_ARTICLE_\nXampany\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa8tode xampany\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nEl m\xc3\xa8tode t\xc3\xa9 dues fases de fermentaci\xc3\xb3. _NEWLINE_La primera fermentaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 lloc en una b\xc3\xb3ta com tots els vins i la segona en una ampolla._NEWLINE_O sigui, dues fermentacions que duren 9 mesos cada una.\n_START_SECTION_\nSegona fermentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPer reactivar la fermentaci\xc3\xb3 dins l\'ampolla, s\'hi afegeix sucre i llevat. Com que la fermentaci\xc3\xb3 genera CO\xe2\x82\x82 i l\'ampolla \xc3\xa9s tancada, el gas es dissol dins el l\xc3\xadquid. Cal dosar b\xc3\xa9 la quantitat de sucre, altrament l\'ampolla podria esclatar. Aquest proc\xc3\xa9s \xc3\xa9s semblant al que es fa servir per a alguns tipus de cervesa._NEWLINE_La segona fermentaci\xc3\xb3 produeix sediments i, per filtrar-los, s\'estiren les ampolles en un moble capgirades en posici\xc3\xb3 del seu coll cap avall i amb un angle de prop de 45\xc2\xb0 respecte del s\xc3\xb2l. Durant unes quantes setmanes es giren les ampolles un quart de volta un parell de vegades al dia, de forma que els sediments vagen apilant-se al coll de l\'ampolla, sobre el tap._NEWLINE_Per treure-hi els sediments, finalment, es congela el coll de l\'ampolla, es destapa i el gas fa sortir enfora la franja congelada on es troben els sediments. Despr\xc3\xa9s s\'afegeix a l\'ampolla un licor que li d\xc3\xb3na un gust dol\xc3\xa7 concret (brut, semi-sec, etc.) i es torna a tapar amb un tap especial.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom ve de la regi\xc3\xb3 francesa de la Xampanya, al nord-est de Fran\xc3\xa7a, encara que els romans ja el coneixien amb el nom de vinum titillum. Al segle XV a Par\xc3\xads ja es coneixia aquesta beguda amb aquest nom, per\xc3\xb2 no en la seua regi\xc3\xb3 d\'origen, on amb el terme champagne es definien les terres ermes._NEWLINE_Al llarg del segle XVII es popularitza el consum d\'aquestos vins a les corts anglesa i francesa, a causa de l\'impuls d\'algunes fam\xc3\xadlies d\'aquesta regi\xc3\xb3. Cap al 1660 es comen\xc3\xa7a embotellar tot just abans de terminar la primera fermentaci\xc3\xb3, a fi de conservar millor les aromes. A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'all\xc3\xb2, per\xc3\xb2, apareixen les bombolles, sobretot als vins emblanquits, de baixa graduaci\xc3\xb3 i embotellats a l\'equinocci de primavera. Aquesta desconeguda efervesc\xc3\xa8ncia es convert\xc3\xad en causa de preocupacions per als productors, que el denominaren "vi del diable" i "salta-taps", perqu\xc3\xa8 les botelles esclataven i els taps s\'hi disparaven, aparentment, sense explicaci\xc3\xb3. Paradoxalment, si no arriba ser a causa de la popularitat del vi bombollejant a Anglaterra, s\'hauria abandonat aquesta forma de producci\xc3\xb3 que originava fets misteriosos._NEWLINE_En 1670 el monjo dom P\xc3\xa9rignon, de l\'abadia benedictina d\'Hautvillers, hi introdu\xc3\xad una s\xc3\xa8rie de canvis, com ara la selecci\xc3\xb3 del ra\xc3\xafm, el tap de suro subjecte amb una grapa met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica i m\xc3\xa9s gruix del vidri de la botella. Malgrat de molts esfor\xc3\xa7os per part del monjo, el misteri de l\'origen de les bombolles no es resolgu\xc3\xa9 fins que Louis Pasteur explic\xc3\xa0 la fermentaci\xc3\xb3 al segle XIX._NEWLINE_Hi ha proves que Nicolas Ruinart fou el primer que fund\xc3\xa0 una firma de xampanys, l\'any 1729 a \xc3\x89pernay, amb el nom de Maison Ruinart._NEWLINE_Al llarg del segle XVIII, el xampany comen\xc3\xa7a adquirir-hi renom internacional, a causa que productors com Claude Mo\xc3\xabt o Florenz-Louis Heidsieck l\'hi promocionen. Al segle XIX s\'hi afegiren productors com la fam\xc3\xadlia Bollinger o Pierre-Nicolas-Marie Perriet-Jou\xc3\xabt, algunes dames dels quals continuaren la tasca de producci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la mort d\'aquestos, com ara la Sra. Pommery, la Sra. Terrier, i la Sra. Clicquot (m\xc3\xa9s coneguda com a "Grande Dame de Champagne"), que tamb\xc3\xa9 contribu\xc3\xafren en la notorietat del xampany. Fins i tot Talleyrand (Charles-Maurice de Talleyrand-P\xc3\xa9rigord) el descrigu\xc3\xa9 com a "vi de la civilitzaci\xc3\xb3".\n_START_SECTION_\nInd\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nLa ind\xc3\xbastria del xampany a Fran\xc3\xa7a, concentrada sobretot als envoltants de les ciutats de Reims i \xc3\x89pernay, es divideix segons els volums que s\'hi han produ\xc3\xaft, entre grans marques d\'elaboraci\xc3\xb3, com ara Bollinger, Veuve Clicquot, i Krug, i vinaters m\xc3\xa9s artesanals, les produccions dels quals s\xc3\xb3n prou m\xc3\xa9s limitades. En alguns casos, es poden visitar b\xc3\xa9 els cellers de xampany o b\xc3\xa9 els tallers dels vinaters.'