b"\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xb2rum de Pompeia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl f\xc3\xb2rum de Pompeia es va construir al voltant del segle IV aC, en \xc3\xa8poca samnita, prop d'un important nus de comunicacions, amb carreteres que es dirigien cap a Neapolis, Nola i Est\xc3\xa0bia. Es tracta d'una petita zona a l'aire lliure al voltant de la qual es disposaven nombrosos comer\xc3\xa7os, constru\xc3\xafts normalment amb lava i tuf cimentades amb argila. Despr\xc3\xa9s de la conquesta de Pompeia per part dels romans, el f\xc3\xb2rum va ser completament reconstru\xc3\xaft i ampliat, en particular en el segle II aC. Es van fer a terra els comer\xc3\xa7os i el mur perimetral del costat del temple d'Apol\xc2\xb7lo. Aprofitant la baixa densitat d'ocupaci\xc3\xb3 de la zona es van construir diversos edificis de car\xc3\xa0cter pol\xc3\xadtic i religi\xc3\xb3s al voltant del per\xc3\xadmetre de la pla\xc3\xa7a._NEWLINE_Durant l'\xc3\xa8poca augusta es van realitzar importants treballs de restauraci\xc3\xb3, entre finals del segle I aC i l'inici del segle I. Es va renovar la pavimentaci\xc3\xb3, es va construir el p\xc3\xb2rtic, es va restaurar el macellum i es va erigir un temple dedicat a l'emperador. L'\xc3\xa0rea va ser sepultada per l'erupci\xc3\xb3 del Vesuvi del 79 sota una espessa capa de lapil\xc2\xb7li i cendres, i no va ser desenterrada fins a principis del segle XIX, per desig de Carolina Bonaparte.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa pla\xc3\xa7a del f\xc3\xb2rum, orientada en direcci\xc3\xb3 nord-sud i de notables dimensions, t\xc3\xa9 forma rectangular i mesura 143 metres de longitud per 38 metres d'ampl\xc3\xa0ria. Est\xc3\xa0 delimitada per alguns dels edificis m\xc3\xa9s importants de la ciutat, com el de l'administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, la bas\xc3\xadlica, el macellum, la mensa ponderaria, els temples d'Apol\xc2\xb7lo (capitolium), J\xc3\xbapiter i Vespasi\xc3\xa0, o l'edifici d'Eum\xc3\xa0quia. El costat nord est\xc3\xa0 tancat per arcs de triomf adornats amb est\xc3\xa0tues. El f\xc3\xb2rum est\xc3\xa0 envoltat perimetralment per una columnata, constru\xc3\xafda despr\xc3\xa9s de la conquesta de Luci Corneli Sul\xc2\xb7la. Les columnes estaven fetes origin\xc3\xa0riament de tova i van ser substitu\xc3\xafdes durant l'\xc3\xa8poca imperial per altres de calc\xc3\xa0ria blanca. D'aquesta columnata de doble ordre es conserven algunes columnes d'ordre d\xc3\xb2ric en la part inferior i d'ordre j\xc3\xb2nic en la superior, separades per un arquitrau decorat amb m\xc3\xa8topes i tr\xc3\xadglifs. Altres columnes properes al macellum presenten capitells corintis, estries i la seva base descansa sobre un doble tor, mentre que les properes a l'edifici de la sacerdotessa Eum\xc3\xa0quia posseeixen un sol tor a la base, no presenten estries acanalades i tenen gravada una dedicat\xc3\xb2ria a l'arquitrau._NEWLINE_El paviment originari de la pla\xc3\xa7a era de tova, encara que posteriorment va ser substitu\xc3\xaft per un altre de lloses de travert\xc3\xad. L'acc\xc3\xa9s estava impedit al tr\xc3\xa0nsit dels carros en la totalitat del recinte. Aix\xc3\xb2 es va aconseguir elevant la cal\xc3\xa7ada amb dos graons: el primer, de tova, es va construir probablement al voltant del segle II aC. El f\xc3\xb2rum pompei\xc3\xa0, que presentava una tribuna per a oradors a l'oest, destacava de la resta dels principals f\xc3\xb2rums romans. S'assemblava m\xc3\xa9s a un de tipus grec, ja que no seguia l'esquema dictat per Vitruvi, ni pel que fa a la seva ampl\xc3\xa0ria ni en el sistema de carrers que s'entrecreuaven; com tampoc per la ubicaci\xc3\xb3 de les est\xc3\xa0tues honor\xc3\xadfiques, que se situaven als costats de la pla\xc3\xa7a o en el p\xc3\xb2rtic, i no al centre del f\xc3\xb2rum. Aquestes est\xc3\xa0tues no han estat mai trobades, ja que probablement varen ser guardades en algun magatzem, a l'espera de ser restitu\xc3\xafdes despr\xc3\xa9s del terratr\xc3\xa8mol del 62. Es conserven els pedestals on es col\xc2\xb7locaven les est\xc3\xa0tues eq\xc3\xbcestres, una d'elles dedicada a Quintus Sallustius, mentre que en el costat sud es localitzen tres grans basaments, un dels quals devia allotjar l'est\xc3\xa0tua d'August._NEWLINE_Es coneix poc del f\xc3\xb2rum anterior al de l'\xc3\xa8poca romana, com tampoc s'ha pogut obtenir molta informaci\xc3\xb3 motjan\xc3\xa7ant estudis estratigr\xc3\xa0fics. Tenia probablement forma irregular, amb una ampl\xc3\xa0ria de poc m\xc3\xa9s de cinc mil metres quadrats i els carrers que el travessaven en la seva part interior van ser en part desviats durant els treballs d'ampliaci\xc3\xb3."