b'\n_START_ARTICLE_\nPla hipod\xc3\xa0mic\n_START_PARAGRAPH_\nUn pla, tra\xc3\xa7at o planejament hipod\xc3\xa0mic, tamb\xc3\xa9 denominat \'pla ortogonal\', \'equirrectangular\', \'en quadr\xc3\xadcula\' o \'en escac\', \xc3\xa9s el pla urban\xc3\xadstic que organitza el disseny dels carrers en angle recte, creant illes de cases rectangulars. Les ciutats que presenten aquest tipus de planejament urb\xc3\xa0, en tot o en part, tenen una morfologia urbana perfectament distingible en el seu tra\xc3\xa7at viari. L\'apel\xc2\xb7latiu \'hipod\xc3\xa0mic\' prov\xc3\xa9 del nom de l\'arquitecte grec Hip\xc3\xb2dam de Milet, considerat un dels pares de l\xe2\x80\x99urbanisme els plans d\'organitzaci\xc3\xb3 del qual es caracteritzaven per un disseny de carrers rectilinis i llargs que s\'encreuaven en angle recte. El terme ortogonal es refereix als angles rectes._NEWLINE_Aquest tipus de pla t\xc3\xa9 l\'avantatge que el seu parcel\xc2\xb7lament \xc3\xa9s m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil per la regularitat de la forma de les seves illes de cases. Malgrat aquesta simplicitat aparent, aquest tipus de pla presenta alguns inconvenients, ja que prolonga la longitud dels trajectes, i augmenta la congesti\xc3\xb3 de tr\xc3\xa0nsit en les hores punta, donada la dificultat per accedir al centre urb\xc3\xa0 o a la perif\xc3\xa8ria r\xc3\xa0pidament, per evitar la qual cosa es pot complementar amb carrers "diagonals". Tampoc no permet una bona visibilitat en l\'encreuament dels seus carrers, problema que es pot solucionar amb els xamfrans. D\'altra banda, no \xc3\xa9s adequat en ciutats de topografia abrupta; tanmateix, el fort pendent dels carrers de San Francisco (un exemple dels m\xc3\xa9s coneguts) \xc3\xa9s un inconvenient que constitueix, precisament, un dels encants d\'aquesta ciutat. Hi ha exemples de pla ortogonal en l\'edat antiga (ciutats hel\xc2\xb7len\xc3\xadstiques i les que van sorgir d\'un campament rom\xc3\xa0), a l\'Edat Mitjana (bastides franceses o vilanoves catalanes o valencianes), Edat Moderna (ciutat colonial espanyola) i Edat Contempor\xc3\xa0nia (eixamples urbans espanyols, Pla Haussmann a Par\xc3\xads).\n_START_SECTION_\nTra\xc3\xa7ats ortogonals anteriors a Hip\xc3\xb2dam\n_START_PARAGRAPH_\nAquest tipus de pla urb\xc3\xa0, d\'origen antic, va ser atribu\xc3\xaft durant molt temps a Hip\xc3\xb2dam de Milet. Es pensava que aquest havia creat el pla en escac, per\xc3\xb2 les investigacions sobre Babil\xc3\xb2nia i sobre arqueologia eg\xc3\xadpcia indiquen que existeixen antecedents a les realitzacions basades en els projectes d\'Hip\xc3\xb2dam. Est\xc3\xa0 comprovat que les cultures mesopot\xc3\xa0miques van exercir gran influ\xc3\xa8ncia sobre Gr\xc3\xa8cia, a trav\xc3\xa9s de l\'escultura, segons Charles Picard \xc2\xab...el m\xc3\xa8rit sobir\xc3\xa0 de Gr\xc3\xa8cia no \xc3\xa9s tant el de ser una p\xc3\xa0tria d\'idees noves com de t\xc3\xa8cniques perfectes\xc2\xbb. Babil\xc3\xb2nia va irradiar el seu prestigi i la seva cultura a tot el m\xc3\xb3n antic. Els sistemes urbans que es van originar a Ass\xc3\xadria que es van estendre a Etr\xc3\xbaria i Gr\xc3\xa8cia, destacant-se la influ\xc3\xa8ncia de les ciutats ass\xc3\xadries en l\'element pr\xc3\xa0ctic a l\'urbanisme egipci monumental._NEWLINE_Her\xc3\xb2dot descriu Babil\xc3\xb2nia com una ciutat de pla quadrat de 21 x 21 km, aproximadament, amb un per\xc3\xadmetre de 85 km, cobert per una muralla completa de 27,50 metres d\'alt i 9 metres d\'ample, amb 50 torres emmerletades i 100 portes de bronze. La ciutat estava dividida en dos pel riu \xc3\x88ufrates, tenia carrers rectes que es tallaven en angle recte per altres que desembocaven al riu despr\xc3\xa9s de travessar les portes de la ciutat. Els habitatges arribaven a tenir 3 o 4 pisos, sobre un marge de l\xe2\x80\x99\xc3\x88ufrates hi havia el palau reial i sobre l\'altra el temple de Belos amb una torre de vuit pisos._NEWLINE_El quadrat de 404 hect\xc3\xa0rees corresponent al pla de Babil\xc3\xb2nia t\xc3\xa9 una coincid\xc3\xa8ncia entre els seus angles i els punts cardinals. Dins de l\'espai corresponent al pla s\'hi han trobats turons de detritus com els tell de Kasr al centre, el de Babil al nord i el de Amram al sud. El tell de Babil que pertanyia al palau de Nabucodonosor t\xc3\xa9 22 metres d\'altura i 250 metres de per cada costat de la seva base._NEWLINE_En realitat no pot dir-se que el pla en escac sigui exclusiu de Babil\xc3\xb2nia. Perqu\xc3\xa8 se sap que en id\xc3\xa8ntics mitjans geogr\xc3\xa0fics es van donar resultats similars com per exemple a Tell al-Amarna, Egipte. \xc3\x89s digne de destacar que detalls com les perspectivas s\xc3\xb3n una caracter\xc3\xadstica pr\xc3\xb2pia de Babil\xc3\xb2nia que no t\xc3\xa9 antecedents registrats a cap ciutat del m\xc3\xb3n antic. En el pla corresponent a la ciutat de Timgad, a Numidia (actual Alg\xc3\xa8ria), antiga col\xc3\xb2nia militar romana s\'aprecia un per\xc3\xadmetre rectangular, que generalment estava envoltat de muralles i el recinte presentava dos grans eixos interiors, o carrers principals (de vegades portificadas ) que es denominaven el cardo (tra\xc3\xa7a N-S) i el decumanus (tra\xc3\xa7a E-O). Al sector d\'intersecci\xc3\xb3 de les dues vies es localitzava el f\xc3\xb2rum, i en el seu entorn els temples, la bas\xc3\xadlica i la c\xc3\xbaria. La forma de les pomes i la tra\xc3\xa7a dels carrers \xc3\xa9s perfectament regular (pla equirectangular, en quadr\xc3\xadcula o en escac).\n_START_SECTION_\nDe la polis a la civitas: la ret\xc3\xadcula hipod\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nEls grecs conceben la ciutat com una \xc3\xa0rea de dimensions finites, abastable \xc3\xb2ptica i pol\xc3\xadticament. Els seus assentaments se situen sobre una topografia irregular i es construeixen com una s\xc3\xa8rie de blocs. Aix\xc3\xad, exceptuant l\xe2\x80\x99acr\xc3\xb2polis i \xc3\xa0goras, les ciutats de Gr\xc3\xa8cia cl\xc3\xa0ssica eren un eixam de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules irregulars._NEWLINE_Tanmateix, a trav\xc3\xa9s del temps els grecs desenvolupen un concepte urb\xc3\xa0 general. Hip\xc3\xb2dam cristal\xc2\xb7litza les idees del moment en una estructura urbana caracter\xc3\xadstica que es repeteix a les ciutats de colonitzaci\xc3\xb3: uns tra\xc3\xa7ats de carrers regulars._NEWLINE_Interpolant places obertes en la disposici\xc3\xb3 en graella, en el centre de la ret\xc3\xadcula situa l\'\xc3\xa0gora, espai excl\xc3\xb2s del tr\xc3\xa0fic viari. Igual com en la polis cl\xc3\xa0ssica, a la ciutat hipod\xc3\xa0mica falten els eixos dominants i la posici\xc3\xb3 dels edificis principals est\xc3\xa0 encara determinada per l\'espai circumdant. Exemples: les ciutats de Milet i Priene._NEWLINE_El segle V\xc2\xa0a.\xc2\xa0C. la ret\xc3\xadcula ortogonal es converteix en norma per a la planificaci\xc3\xb3 de la ciutat. La ret\xc3\xadcula hipod\xc3\xa0mica \xc3\xa9s m\xc3\xa9s aviat un instrument pr\xc3\xa0ctic per facilitar la planificaci\xc3\xb3 i la construcci\xc3\xb3 de noves col\xc3\xb2nies. Recolzant-se en la tradici\xc3\xb3 cl\xc3\xa0ssica i hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica, els romans adopten i propaguen les idees urban\xc3\xadstiques de Gr\xc3\xa8cia.\n_START_SECTION_\nRoma i la forma urbis\n_START_PARAGRAPH_\nEls romans busquen tra\xc3\xa7ats regulars geom\xc3\xa8trics o, si aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s possible, inclouen composicions arquitect\xc3\xb2niques, el millor exemple de les quals \xc3\xa9s la ciutat de Roma._NEWLINE_A ella est\xc3\xa0 vinculat el govern de l\'Imperi, que es veu obligat a engrandir-la per fer-la digna del seu paper de capital._NEWLINE_El seu cont\xc3\xadnuum espaciotemporal defineix la seva forma urbana, que passa de la inicial Roma quadrata en el Capitoli i el Palat\xc3\xad, a la Roma septimontium republicana sobre les set col\xc3\xb2nies, abans de desbordar-les i estendre\'s sota l\'Imperi fins a la muralla aureliana._NEWLINE_El desenvolupament dels conceptes monumentals de disseny es produeix a l\'\xc3\xa0rea central de la Roma antiga, on l\'antic mercat al Capitoli es transforma progressivament en el cor comercial i administratiu de Roma: el F\xc3\xb2rum Republic\xc3\xa0, la part m\xc3\xa9s monumental de la ciutat per estar en ell situats els temples i els principals edificis p\xc3\xbablics._NEWLINE_Gradualment es va veure que la soluci\xc3\xb3 per organitzar grans formacions d\'edificis rau en la composici\xc3\xb3 i integraci\xc3\xb3 urbana. Aix\xc3\xad l\'ampliaci\xc3\xb3 del F\xc3\xb2rum durant l\'Imperi subordina els edificis als espais urbans._NEWLINE_En contrast amb el F\xc3\xb2rum republic\xc3\xa0, els f\xc3\xb2rums Imperials i, sobretot, el de Traj\xc3\xa0 s\xc3\xb3n una realitzaci\xc3\xb3 de gran claredat, d\'espais regulars immensos articulats per edificis colossals._NEWLINE_Les termes arriben a convertir-se als edificis m\xc3\xa9s complexos de l\'Antiguitat com a funci\xc3\xb3 sectorial, com al gran palau de Diocleci\xc3\xa0 a Spalato es concep i construeix a tall de ciutat ideal: com un campament rom\xc3\xa0 monumentalizat. Per\xc3\xb2 les termes s\xc3\xb3n composicions regulars, la d\'alliberada irregularitat compositiva de la vil\xc2\xb7la Adriana manifesta altres intencions de disseny, que es proposar\xc3\xa0 com a exemple per a la ciutat contempor\xc3\xa0nia entesa com a ciutat collage.'