b'\n_START_ARTICLE_\nVassil Levski\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nVassil Ivanov Kuntxev va n\xc3\xa9ixer el 6 de juliol de 1837 a la ciutat de K\xc3\xa0rlovo llavors sota domini otom\xc3\xa0. Els seus pares eren Ivan Kuntxev i Gina Kuntxev (nascuda Karaivanova) i Vassil Levski va tenir dos germans i dues germanes. Es va fer diaca a l\'edat de 24 anys; \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que \xc3\xa9s sovint sobrenomenat \xc2\xabEl diaca\xc2\xbb, per\xc3\xb2 va abandonar m\xc3\xa9s tard la religi\xc3\xb3 per unir-se al moviment d\'alliberament de Bulg\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nIdeari\n_START_PARAGRAPH_\nInspirat per les idees revolucion\xc3\xa0ries de Gueorgui Sava Rakovski, Vassil Levski va anar a Belgrad en el transcurs de la primavera de 1862. En aquesta ciutat, Rakovski havia reunit la primera legi\xc3\xb3 b\xc3\xbalgara, un destacament militar format per voluntaris que provaven de fer caure el domini otom\xc3\xa0. Vassil Levski es va integrar en aquesta tropa, per\xc3\xb2 va ser dissolta el 12 de setembre de 1862 i se\'n torn\xc3\xa0 a Bulg\xc3\xa0ria. \xc3\x89s en aquesta \xc3\xa8poca que va guanyar el pseud\xc3\xb2nim de \xc2\xabLevski\xc2\xbb - semblant al lle\xc3\xb3. El seu oncle el denunci\xc3\xa0 a les autoritats otomanes com a rebel i va ser empresonat a Pl\xc3\xb2vdiv durant tres mesos abans de ser finalment alliberat. Va exercir llavors l\'ofici de mestre._NEWLINE_El novembre de 1866, Levski es trob\xc3\xa0 amb Rakovski a Romania. S\'havien creat dos grups revolucionaris en aquell pa\xc3\xads, dirigits per Panaiot Khitov i Filip Totiu. Per recomanaci\xc3\xb3 de Rakovski, Vassil Levski es va convertir en portaestendard del destacament de Khitov. L\'abril de 1867, el seu grup va travessar el Danubi a Tutrakan, es va despla\xc3\xa7ar a trav\xc3\xa9s de la regi\xc3\xb3 de Ludog\xc3\xb2ria i va arribar a les muntanyes dels Balcans. Despr\xc3\xa9s d\'alguns enfrontaments, el seu grup es va retirar a S\xc3\xa8rbia l\'agost, lloc on la seva pres\xc3\xa8ncia va ser tolerada temporalment. Se\'n torn\xc3\xa0 a Romania i durant l\'hivern de 1868 conegu\xc3\xa9 el poeta i revolucionari Khristo Botev prop de Bucarest._NEWLINE_A finals de la d\xc3\xa8cada del 1860, Levski va desenvolupar un projecte revolucionari, que va influir notablement en el moviment d\'alliberament b\xc3\xbalgar. El seu projecte establia l\'obtenci\xc3\xb3 de l\'alliberament nacional de Bulg\xc3\xa0ria mitjan\xc3\xa7ant l\'al\xc3\xa7ament armat de tots els b\xc3\xbalgars de l\'Imperi otom\xc3\xa0. La insurrecci\xc3\xb3 seria preparada, controlada i coordinada per una organitzaci\xc3\xb3 revolucion\xc3\xa0ria central, de la qual dependrien diversos comit\xc3\xa8s revolucionaris locals estesos per tota Bulg\xc3\xa0ria, i que operarien al marge de qualsevol influ\xc3\xa8ncia estrangera. El projecte de Levski va ser adoptat despr\xc3\xa9s dels repetits fracassos de les idees de Rakovski, que consistien b\xc3\xa0sicament en la invasi\xc3\xb3 de Bulg\xc3\xa0ria per part de destacaments armats (txeti) des dels pa\xc3\xafsos ve\xc3\xafns, per tal d\'atiar de forma externa una rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 general que provoqu\xc3\xa9s l\'alliberament de Bulg\xc3\xa0ria. _NEWLINE_Levski tamb\xc3\xa9 va desenvolupar la forma del futur govern de Bulg\xc3\xa0ria-una rep\xc3\xbablica democr\xc3\xa0tica (que tamb\xc3\xa9 va descriure com una rep\xc3\xbablica pura i sagrada), establerta sobre els principis de la Declaraci\xc3\xb3 dels Drets de l\'Home i del Ciutad\xc3\xa0 de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa. Mitjan\xc3\xa7ant aquests principis es garantiria la llibertat d\'expressi\xc3\xb3, idees i associaci\xc3\xb3 a Bulg\xc3\xa0ria. Levski tamb\xc3\xa9 va defensar que tots els grups religiosos i \xc3\xa8tnics de la Bulg\xc3\xa0ria alliberada (b\xc3\xbalgars, turcs, jueus i altres) gaudissin d\'iguals drets. Va reiterar que els revolucionaris b\xc3\xbalgars lluitaven contra el govern opressor del sult\xc3\xa0 otom\xc3\xa0, no contra el poble turc i la seva religi\xc3\xb3._NEWLINE_Levski no tolerava la corrupci\xc3\xb3 en el moviment revolucionari i va insistir que un revolucionari havia de ser "just, valent i magn\xc3\xa0nim". En una ocasi\xc3\xb3 va afirmar que no desitjava cap posici\xc3\xb3 oficial despr\xc3\xa9s de l\'alliberament de Bulg\xc3\xa0ria, sin\xc3\xb3 que aniria a "altres nacions esclaves" per ajudar-les en el seu alliberament.\n_START_SECTION_\nDetenci\xc3\xb3 i execuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPerseguit per les autoritats otomanes, que oferien 500 lires turques per la seva mort i 1000 per la seva captura, Vassil Levski va haver de rec\xc3\xb3rrer a diverses disfresses per tal escapar a una detenci\xc3\xb3 quan viatjava. Tanmateix, la policia turca va seguir la pista dels revolucionaris al nord-est de Bulg\xc3\xa0ria, i va arribar fins i tot al quarter general de l\'organitzaci\xc3\xb3, a Lovetx. Les nombroses detencions van amena\xc3\xa7ar d\'eliminar l\'organitzaci\xc3\xb3. En un intent de protegir la valuosa documentaci\xc3\xb3 sobre els seus contactes i els moviments dels comit\xc3\xa8s b\xc3\xbalgars, Levski va intentar escapar del setge de les autoritats, per\xc3\xb2 fou arrestat el mat\xc3\xad del 27 de desembre de 1872 per les autoritats otomanes en una fonda de Lovetx, on es trobava temporalment amagat. Es creu que va ser tra\xc3\xaft per un sacerdot anomenat Krastiu._NEWLINE_Inicialment fou interrogat i empresonat a Tarnovo, Vassil Levski va ser enviat a Sofia el 4 de gener de 1873. All\xc3\xa0, fou portat davant la just\xc3\xadcia i va ser torturat. Si b\xc3\xa9 va recon\xc3\xa8ixer la seva identitat, no va revelar les seves complicitats i els detalls relatius a la seva organitzaci\xc3\xb3. Quan es trobava f\xc3\xadsicament molt debilitat, les autoritats otomanes el va condemnar a la pena de mort per penjament. La seva mort va agreujar la crisi en el moviment revolucionari b\xc3\xbalgar i la majoria dels comit\xc3\xa8s es van desintegrar. Cinc anys despr\xc3\xa9s del seu penjament, la Guerra russoturca (1877-1878) permet\xc3\xa9 l\'alliberament de Bulg\xc3\xa0ria del jou otom\xc3\xa0 i aix\xc3\xb2 arran de la Insurrecci\xc3\xb3 d\'abril 1876. El tractat de San Stefano del 3 de mar\xc3\xa7 de 1878 permet\xc3\xa9 el naixement d\'un estat b\xc3\xbalgar aut\xc3\xb2nom.'