b'\n_START_ARTICLE_\nManes\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nManes, els esperits dels morts, deriva del protoindoeuropeu men-, "pensar" i s\xc3\xb3n paraules relacionades amb el grec antic menos ("vida, for\xc3\xa7a") i l\'av\xc3\xa8stic mainyu ("esperit"). Els manes tamb\xc3\xa9 eren anomenats Di Manes (en llat\xc3\xad di significa "d\xc3\xa9us"), i les l\xc3\xa0pides romanes sovint inclo\xc3\xafen les lletres D. M., que representaven dis manibus ("dedicat als d\xc3\xa9us manes"). La paraula tamb\xc3\xa9 s\'utilitzava com una met\xc3\xa0fora per referir-se a l\'avern. Els Manes (benefactors) amb les Larves (malignes) formaven el grup dels L\xc3\xa8murs.\n_START_SECTION_\nCulte\n_START_PARAGRAPH_\nQuan es fundava una ciutat, en principi es cavava un forat rod\xc3\xb3, el mundus, una imatge del cel invertit. En el fons, s\'encastava una pedra, lapis manalis, que representava una porta dels inferns. Per deixar passar als manes, s\'apartava aquesta pedra el 24 d\'agost, el 5 d\'octubre i el 8 de novembre. El culte era destinat a apaivagar la seva c\xc3\xb2lera i en el seu origen se\'ls oferien sacrificis amb sang. \xc3\x89s probable que els primers combats de gladiadors fossin institu\xc3\xafts en el seu honor. Segons Cicer\xc3\xb3 es podia contactar amb els manes a la caverna del llac Avern_NEWLINE_Eren honrats durant la parent\xc3\xa0lia i la fer\xc3\xa0lia, en el mes de febrer. Del 13 al 26, era festa laboral, tot s\'aturava i els temples quedaven tancats. Es decoraven les tombes amb violes, roses, lliris, murta, i s\'hi dipositaven aliments (ros\xc3\xa0lia).'