b"\n_START_ARTICLE_\nVesuvi\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEl mont Vesuvi es va formar per una col\xc2\xb7lisi\xc3\xb3 de plaques tect\xc3\xb2niques, l'africana i l'eurasi\xc3\xa0tica. La placa eurasi\xc3\xa0tica va emp\xc3\xa8nyer l'africana cap a l'escor\xc3\xa7a terrestre. Els materials de l'escor\xc3\xa7a es van escalfar fins a fondre's, formant el magma, roques en estat l\xc3\xadquid. At\xc3\xa8s que el magma \xc3\xa9s menys dens que la roca en estat s\xc3\xb2lid, va ser expulsat cap a l'exterior, buscant el punt m\xc3\xa9s d\xc3\xa8bil de la superf\xc3\xadcie, trencant-la i sortint. Les roques foses se solidifiquen i formen el volc\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 340 aC, es va lliurar a la seva rodalia una batalla entre romans i llatins en la qual el c\xc3\xb2nsol P. Decius va morir. La batalla fou lliurada en una plana al vessant nord, a la vora d'un riu o torrent (vegeu Veseris). El 73 aC, Esp\xc3\xa0rtac es va refugiar en aquesta muntanya amb els gladiadors i esclaus fugitius, i all\xc3\xad va derrotar el pretor rom\xc3\xa0 Clodi Glabre._NEWLINE_La seva primera erupci\xc3\xb3 coneguda fou el 24 d'agost de l'any 79, quan la cendra va engolir Pompeia, Hercul\xc3\xa0 i Stabia (els habitants d'aquesta darrera van morir suposadament asfixiats pels gasos, segons Plini el Vell). Va tornar a fer erupci\xc3\xb3 el 203, el 472 i el 512. Despr\xc3\xa9s, es van produir algunes erupcions menors fins a la del 1611. Les altres explosions m\xc3\xa9s violentes foren les del 1631, 1822, 1906 i 1944. L'\xc3\xbaltima erupci\xc3\xb3, precedida d'alguna activitat, es va produir el 18 de mar\xc3\xa7 del 1944, va destruir diversos llogarets i va cessar el 24 de mar\xc3\xa7. _NEWLINE_El 1880, es va concloure el primer funicular que pujava al Vesuvi. Va ser destru\xc3\xaft per l'erupci\xc3\xb3 del 1906. Es va reconstruir el 1909, per\xc3\xb2 l'erupci\xc3\xb3 de 1944 el va tornar a destruir i ja no ha estat reconstru\xc3\xaft."