b"\n_START_ARTICLE_\nSegon intercalar\n_START_PARAGRAPH_\nEls segons intercalars o segons addicionals s\xc3\xb3n els segons que s'afegeixen (s' intercalen) a mitjans o final d'any a l'hora civil UTC per sincronitzar-la amb l'hora astron\xc3\xb2mica UT (Temps Universal)._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s necessari a causa del fet que l'hora civil \xc3\xa9s mantinguda per rellotges at\xc3\xb2mics molt precisos, mentre que la velocitat de rotaci\xc3\xb3 de la Terra s'alenteix a una velocitat lleugerament variable._NEWLINE_Un  segon intercalar  o  segon addicional  \xc3\xa9s un ajust d'un segon del Sistema Internacional d'Unitats (segon SI) per mantenir els est\xc3\xa0ndards d'emissi\xc3\xb3 de temps prop del temps solar mitj\xc3\xa0. Els segons intercalars s\xc3\xb3n necessaris per mantenir els est\xc3\xa0ndards sincronitzats amb els calendaris civils, la base \xc3\xa9s astron\xc3\xb2mica._NEWLINE_La Uni\xc3\xb3 Internacional de Telecomunicacions ha proposat afegir-hi una hora al rellotge cada 600 anys i abolir aquest temps intercalar. Xina i Gran Bretanya s'oposen al canvi, per\xc3\xb2 Estats Units, It\xc3\xa0lia, Fran\xc3\xa7a, Alemanya, Jap\xc3\xb3 i R\xc3\xbassia el recolzen i, entre les alternatives, figura retrocedir el rellotge una hora quan la variaci\xc3\xb3 hagi acumulat un retard de mitja hora. Segons els c\xc3\xa0lculs de la Universitat de Bonn, aix\xc3\xb2 passaria l'any 2600._NEWLINE_Els est\xc3\xa0ndards per al temps civil estan basats en el Temps Universal Coordinat (UTC,  Coordinated Universal Time ), que es mant\xc3\xa9 utilitzant rellotges at\xc3\xb2mics extremadament precisos. Per mantenir l'UTC proper al temps solar mitj\xc3\xa0, ocasionalment es corregeix mitjan\xc3\xa7ant un ajust d'un segon que s'afegeix, el que suposa trobar-se amb un minut de 61 segons. Durant llargs per\xc3\xadodes, s'han d'afegir aquests segons intercalars a un ritme creixent que correspon amb una par\xc3\xa0bola propera a 31 s/segle \xc2\xb2 (veure \xce\x94T ). Tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 prevista l'eliminaci\xc3\xb3 d'un segon, tenint un minut de nom\xc3\xa9s 59 segons, per\xc3\xb2 no ha estat necessari en el passat i basant-se en les prediccions per la rotaci\xc3\xb3 de la Terra tampoc ho ser\xc3\xa0 en el futur.\n_START_SECTION_\nRa\xc3\xb3 per als segons intercalars\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment, s'ha definit el segon com a 1/86400 d'un dia solar mitj\xc3\xa0. Aquest ve determinat per la rotaci\xc3\xb3 de la Terra sobre el seu eix i la seva \xc3\xb2rbita al voltant del Sol, ja que el temps era mesurat mitjan\xc3\xa7ant observacions astron\xc3\xb2miques. La ra\xc3\xb3 per la qual s'utilitzen segons intercalars \xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 actualment es mesura el temps amb rellotges at\xc3\xb2mics estables (Temps At\xc3\xb2mic Internacional, TAI o  International Atomic Time ), per\xc3\xb2 la rotaci\xc3\xb3 de la Terra ha anat reduint la seva velocitat. Gradualment, el dia solar s'ha tornat m\xc3\xa9s llarg a ra\xc3\xb3 d'1,7 ms cada segle, principalment a causa de l'acceleraci\xc3\xb3 de marea de la Lluna._NEWLINE_Al Sistema Internacional el segon, que es mesura pels est\xc3\xa0ndards de temps at\xc3\xb2mic, ha estat definit de tal manera que la seva durada coincideixi amb el segon nominal d'1/86400 d'un dia solar mitj\xc3\xa0 d'entre 1750 i 1890. Des d'aquesta data, la longitud del dia solar ha anat creixent lentament. Per tant, el temps calculat per la rotaci\xc3\xb3 de la Terra ha estat acumulant un desfasament respecte als est\xc3\xa0ndards de temps at\xc3\xb2mic. Des 1961 fins a 1971 el ritme dels rellotges at\xc3\xb2mics ha estat constantment redu\xc3\xaft perqu\xc3\xa8 es mantingui sincronitzat amb la rotaci\xc3\xb3 de la Terra (abans del 1961, el temps era sincronitzat amb el Temps Mitj\xc3\xa0 de Greenwich GMT, determinat de manera astron\xc3\xb2mica)._NEWLINE_Des de 1972, els segons emesos han estat exactament iguals a la longitud del segon SI escollit en 1967 com un cert nombre de vibracions at\xc3\xb2miques. El UTC es mesura amb rellotges at\xc3\xb2mics, per\xc3\xb2 es mant\xc3\xa9 aproximadament en sincronitzaci\xc3\xb3 amb UT1 (temps solar mitj\xc3\xa0) introduint un segon intercalar quan sigui necessari. Aix\xc3\xb2 passa quan la difer\xc3\xa8ncia UT1-UTC s'aproxima a 0,9 segons. L'1 de gener de 1972 es va decidir que la difer\xc3\xa8ncia inicial de la UTC pel que fa a TAI fos de 10 segons, que s\xc3\xb3n aproximadament la difer\xc3\xa8ncia total que s'havia acumulat entre UT1 i TAI des de 1958, quan TAI va ser definit com a igual a UT1 (GMT)._NEWLINE_Cal tenir cura de no confondre la petita difer\xc3\xa8ncia entre la durada del dia solar mitj\xc3\xa0 i el dia obtingut a partir del SI, amb l'ajust pel segon intercalar de l'ordre de 0,7 segons per any. Si la rotaci\xc3\xb3 de la Terra hagu\xc3\xa9s redu\xc3\xaft la seva velocitat en la proporci\xc3\xb3 del segon intercalar, la durada del dia solar hauria estat de 22 hores fa 10.000 anys. Aquesta l\xc3\xadnia de raonament err\xc3\xb2nia confon la velocitat amb la dist\xc3\xa0ncia recorreguda en un temps donat, i aquest argument fal\xc2\xb7la\xc3\xa7 ha estat usat per molts creacionistes per reivindicar que la Terra nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 uns pocs milers d'anys. El motiu correcte pels segons intercalars \xc3\xa9s que la petita difer\xc3\xa8ncia entre la longitud del dia SI i el dia solar mitj\xc3\xa0 (actualment al voltant de 0,002 segons) s'afegeix cada dia als rellotges que cont\xc3\xadnuament els compten. S'ha de notar que el veritable per\xc3\xadode de rotaci\xc3\xb3 varia a causa de factors impredictibles com ara els moviments tect\xc3\xb2nics i ha de ser observat en lloc de computat._NEWLINE_Per exemple, suposem que comencem a comptar els segons des de l'\xc3\xa8poca Unix (00:00:00 de l'1 de gener de 1970) amb un rellotge at\xc3\xb2mic. A mitjanit d'aquest dia (mesurat en UTC), el comptador registraria 0 segons. Despr\xc3\xa9s que la Terra complet\xc3\xa9s una rotaci\xc3\xb3 respecte al Sol mitj\xc3\xa0, el comptador registraria 86400,002 segons. Basant-nos en el comptador, podr\xc3\xadem calcular que la data \xc3\xa9s 00:00:00 del 2 de gener de 1970 (UT1). Despr\xc3\xa9s de 500 rotacions, el comptador registraria 43.200.001 segons. At\xc3\xa8s que 86.400 \xc3\x97 500 s\xc3\xb3n 43.200.000 segons, calcular\xc3\xadem que la data \xc3\xa9s 00:00:01 del 16 maig 1971 basant-nos en el temps at\xc3\xb2mic (UTC), mentre que nom\xc3\xa9s serien les 00:00:00 del 16 maig 1971 en temps solar (UT1). Si hagu\xc3\xa9ssim afegit un segon intercalar el 31 de desembre del 1970 al comptador, aquest tindria un valor de 43.200.001 segons a mitjanit del 16 de maig de 1971 i permetria calcular la data correcta. El sistema real actual amb l'\xc3\xbas de segons intercalars va ser establert per permetre que TAI i UT1 tinguessin un desfasament de 0 segons l'1 de gener de 1958._NEWLINE_At\xc3\xa8s que la for\xc3\xa7a de marea far\xc3\xa0 baixar la velocitat de la rotaci\xc3\xb3 de la Terra, la quantitat de segons SI en un dia solar mitj\xc3\xa0 augmentar\xc3\xa0 d'aproximadament 86400,002-86400,005 en el curs de 100 anys."