b'\n_START_ARTICLE_\nA Village Romeo and Juliet\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xb2pera narra l\'amor impossible entre dos joves, Sali i Vrenchen, que com en el cas dels cl\xc3\xa0ssics Romeo i Julieta \xc3\xa9s provocat per l\'enfrontament entre els seus respectius pares, dos b\xc3\xa0rbars camperols que acaben en la ru\xc3\xafna i cauen en la dissort a causa d\'una absurda discussi\xc3\xb3. La figura simb\xc3\xb2lica del Violinista Tenebr\xc3\xb3s, una mena de vagabund situat al marge dels convencionalismes socials, actua per una banda com argument de la llibertat espiritual i per altra com a imatge de la mort, apareixent sempre en els moments decisius per a la parella. En cert sentit, A village... \xc3\xa9s deutora del Tristany i Isolda de Wagner: el tema principal de l\'\xc3\xb2pera \xc3\xa9s l\'atracci\xc3\xb3 de la mort, la shopenhaueriana \xc2\xab\xc2\xa0ren\xc3\xbancia a la voluntat de viure\xc2\xa0\xc2\xbb. Finalment l\'acci\xc3\xb3 conclou en un Liebestod dels dos amants, enfonsant-se plegats, lentament, en el riu._NEWLINE_La m\xc3\xbasica de Delius ha gaudit de grans defensors i d\'aferrissats detractors. Entre els primers cal destacar la figura del director angl\xc3\xa8s Tomas Beecham, que va arribar a dir de Delius que era \xc2\xab\xc2\xa0el m\xc3\xa9s gran compositor despr\xc3\xa9s de Wagner\xc2\xa0\xc2\xbb. En general la m\xc3\xbasica de Delius, a causa del seu car\xc3\xa0cter personal i dif\xc3\xadcil d\'adscriure a cap corrent establert, ha generat tota mena de reaccions, des del menyspreu, a l\'estupefacci\xc3\xb3 o la lloan\xc3\xa7a. No han mancat tot tipus d\'afirmacions i qualificacions envers la seua m\xc3\xbasica: \xc2\xab\xc2\xa0auto-indulgent\xc2\xa0\xc2\xbb, \xc2\xab\xc2\xa0exuberant en emocions\xc2\xa0\xc2\xbb, \xc2\xab\xc2\xa0plena de nost\xc3\xa0lgia\xc2\xa0\xc2\xbb o \xc2\xab\xc2\xa0improvisaci\xc3\xb3 narcisista\xc2\xa0\xc2\xbb. A Village Romeo and Juliet, tot i ser considerada generalment com la millor \xc3\xb2pera de Delius, no ha pogut mantenir-se al marge de la controv\xc3\xa8rsia. Principalment ha estat criticada per la seua debilitat dram\xc3\xa0tica. Com en el cas de P\xc3\xa9lleas et M\xc3\xa9lisande de Debussy, hi ha un evident estatisme en l\'acci\xc3\xb3 i els personatges semblen actuar com ombres, sense que s\'evidencie el vertader origen de les seues decisions. Tot i aix\xc3\xb2, s\'aprecia un increment de la tensi\xc3\xb3 dram\xc3\xa0tica a mesura que l\'acci\xc3\xb3 avan\xc3\xa7a \xe2\x80\x94al final, per\xc3\xb2, hom t\xc3\xa9 la sensaci\xc3\xb3 que la decisi\xc3\xb3 del su\xc3\xafcidi dels amants arriba per conflictes no prou definits. L\'aparici\xc3\xb3 dels joves amants com a infants en la primera escena, i com a torturats adults en les seg\xc3\xbcents, \xc3\xa9s una dificultat dram\xc3\xa0tica afegida._NEWLINE_Tot i que l\'\xc3\xb2pera ha estat representada rarament, l\'interludi orquestral entre les escenes 5 i 6, "The Walk to the Paradise Garden" (El passeig vers el Jard\xc3\xad del Parad\xc3\xads), \xc3\xa9s una coneguda pe\xc3\xa7a de concert i ha estat enregistrat en moltes ocasions. \xc2\xab\xc2\xa0Introdu\xc3\xafda de manera m\xc3\xa0gica [...] representa, en el seu arravatament i angoixa, el vertader esperit de l\'amor rom\xc3\xa0ntic\xc2\xa0\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nSinopsi\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xb2pera t\xc3\xa9 sis escenes._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament de l\'\xc3\xb2pera, Sali, fill del granger Manz, i Vrenchen (Vreli), filla del granger Marti, s\xc3\xb3n infants. Juguen plegats un mat\xc3\xad de setembre en una parcel\xc2\xb7la de terra. El Violinista Tenebr\xc3\xb3s \xc3\xa9s el vertader propietari de la disputada terra, per\xc3\xb2 com \xc3\xa9s fill il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim i per tant no disposa de drets legals, no pot exercir cap control sobre aquesta. S\'apareix als infants i els diu que la terra no ha de ser llaurada. Manz i Marti es disputen la propietat de la terra, i arran de la baralla posen fi a la relaci\xc3\xb3 entre els seus respectius fills._NEWLINE_Sis anys despr\xc3\xa9s, a l\'actualment feta malb\xc3\xa9 casa de Marti, Sali i Vrenchen planegen un encontre. Des de llur infantesa, un plet sobre la terra ha arru\xc3\xafnat Manz i Marti. Sali persuadeix Vrenchen per a veure\'s a la parcel\xc2\xb7la. El Violinista Tenebr\xc3\xb3s apareix de nou i els convida a quedar-s\'hi. Tamb\xc3\xa9 els diu que poden tornar a trobar-s\'hi de nou. Marti veu els dos enamorats i pret\xc3\xa9n endur-se a Vreli. Intentant detenir a Marti, Sali el fereix greument. Com a resultat, Marti perd la ra\xc3\xb3 i ha de ser confinat en un asil. Sali torna a visitar a Vreli a sa casa, que es troba en venda. Ambd\xc3\xb3s es declaren el seu amor i decideixen viure plegats._NEWLINE_A la fira del poble Sali i Vreli compren uns anells. Sali menciona una posada, anomenada "El Jard\xc3\xad del Parad\xc3\xads", on poden ballar tota la nit, i decideixen anar-hi. El Violinista Tenebr\xc3\xb3s i alguns vagabunds hi estan bevent. Saluda als enamorats i els suggereix unir-se a ell per a portar una vida de roders a les muntanyes. Per\xc3\xb2 Sali i Vreli decideixen que no poden portar aquest tipus d\'exist\xc3\xa8ncia, i decideixen morir junts, per a no renunciar a l\'amor que senten l\'un per l\'artre. Surten de la posada i troben una gavarra per al transport de fenc, hi pugen i, deslligant-la del moll la deixen anar riu avall. Mentre s\xc3\xb3n observats pel Violinista Tenebr\xc3\xb3s, Sali retira el tap\xc3\xb3 del fons de la barca, i els dos enamorats s\'enfonsen amb l\'embarcaci\xc3\xb3.'