b"\n_START_ARTICLE_\nLino Ventura\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nAngiolino Giuseppe Pasquale Ventura \xc3\xa9s fill de Giovanni Ventura i Luisa Borrini. El 1927, t\xc3\xa9 set anys quan deixa la It\xc3\xa0lia de Benito Mussolini amb la seva mare per escapar al feixisme i reunir-se amb el seu pare que ha marxat a treballar com a representant de comer\xc3\xa7 a Par\xc3\xads, alguns anys abans. Per\xc3\xb2 arribats a Montreuil el 7 de juny de 1926, la mare i el fill no trobaran Giovanni. El pare ha desaparegut, i Lino no el trobar\xc3\xa0 mai, fins i tot amb recerques molt serioses despr\xc3\xa9s, a Fran\xc3\xa7a, a It\xc3\xa0lia, i fins i tot als Estats Units. Evocar\xc3\xa0 rarament aquest pare absent que s'ha portat relativament malament  amb Luisa i sens dubte amb Lino. Lino i la seva mare s'instal\xc2\xb7len amb amics al 57 carrer de Rom\xc3\xa0ville a Montreuil, al cor de la comunitat italiana la integraci\xc3\xb3 de la qual no s'efectua sense problemes, com ho proven certs insults com \xc2\xabMacarrons\xc2\xbb. Despr\xc3\xa9s s'instal\xc2\xb7len al carrer Papillon en el districte 9\xc3\xa8 de Par\xc3\xads on Luisa ha agafat una feina de donzella a l'hotel Baudin ._NEWLINE_Per fidelitat als seus or\xc3\xadgens, va guardar la seva nacionalitat italiana. Lino Ventura parlava franc\xc3\xa8s sense cap accent, havent passat l'ess\xc3\xa8ncial de la seva vida a Fran\xc3\xa7a, i s'expressava en itali\xc3\xa0 amb un punt d'accent franc\xc3\xa8s. Basant-se en la seva exclusi\xc3\xb3 a l'escola, deguda als seus or\xc3\xadgens, i per ajudar la seva mare, marxa de l'escola i comen\xc3\xa7a a treballar des dels vuit anys. Exerceix successivament diversos oficis: grum, repartidor mec\xc3\xa0nic, representant de comer\xc3\xa7 i empleat d'oficina.\n_START_SECTION_\nLluitador i lluitador de lluita lliure\n_START_PARAGRAPH_\nEls seus amics de la pla\xc3\xa7a Montholon li fan descobrir l'esport. Als 16 anys, Fred Oberlander, un campi\xc3\xb3 austr\xc3\xadac de lluita grecoromana que resideix a l'hotel Baudin, el conven\xc3\xa7 d'anar a entrenar-se regularment en la lluita a la sala Gobelins despr\xc3\xa9s en la de la porta d'It\xc3\xa0lia. Aprenent  la humilitat i la fraternitat, es forja segons la seva expressi\xc3\xb3, una mentalitat guanyadora. En aquesta \xc3\xa8poca, mentre \xc3\xa9s auxiliar de comptable al CIT (Companyia italiana de turisme), coneix Odette Lecomte en aquesta ag\xc3\xa8ncia de viatges italiana._NEWLINE_S'enrola en l'ex\xc3\xa8rcit itali\xc3\xa0 durant la Segona Guerra mundial. En un perm\xc3\xads el juliol de 1943, deserta per reunir-se a Par\xc3\xads amb la seva dona Odette que s'ha casat un any abans, despr\xc3\xa9s, amena\xc3\xa7at de delaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s en una casa que serveix de paller a Barac\xc3\xa9 (hi tornar\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la guerra i hi comprar\xc3\xa0 una casa)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra, comen\xc3\xa7a una carrera de lluitador de lluita lliure, m\xc3\xa9s de moda i m\xc3\xa9s ben pagat  que la lluita, i participa en espectacles a la Sala Wagram i al Circ d'hivern de Par\xc3\xads on lluita amb  el nom de Lino Borrini, \xc3\xa0lies \xc2\xabel coet itali\xc3\xa0\xc2\xbb. La seva carrera de lluitador de lluita lliure ateny el seu apogeu el febrer de 1950 quan esdev\xc3\xa9 campi\xc3\xb3 d'Europa dels pesos mitjans per a It\xc3\xa0lia. Acaba el 31 de mar\xc3\xa7 de 1950 despr\xc3\xa9s que Henri Cogan l'ha ferit despr\xc3\xa9s d'haver-li tirat cadires de ferralla, ocasionant-li una doble fractura oberta a la cama dreta. Es converteix llavors en organitzador de combats per a una vintena de lluitadors de lluita lliure.\n_START_SECTION_\nCarrera cinematogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1953, per casualitat, un dels seus amics parla d'ell al director Jacques Becker que buscava una for\xc3\xa7a de la naturalesa, de tipus itali\xc3\xa0, per interpretar davant Jean Gabin a la seva pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Touchez pas au grisbi. El coneix  i Jacques Becker li proposa de seguida el paper d'Angelo, un cap mafi\xc3\xb3s oposat als personatges encarnats per Jean Gabin i Ren\xc3\xa9 Dary, Lino refusa el paper al principi. Despr\xc3\xa9s per provocaci\xc3\xb3, tot i que no interpreta m\xc3\xa9s que un paper secundari, demana un catxet d'un mili\xc3\xb3 d'antics francs (gaireb\xc3\xa9 equivalent al del protagonista de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, Jean Gabin), proposici\xc3\xb3 que \xc3\xa9s acceptada amb gran sorpresa seva._NEWLINE_A l'estrena de Touchez pas au grisbi, la seva pres\xc3\xa8ncia a la pantalla \xc3\xa9s tal que tota la professi\xc3\xb3 s'hi fixa._NEWLINE_Immediatament adoptat pel medi del cinema, per Jean Gabin que es converteix en el seu gran amic, i pel p\xc3\xbablic, la seva ampl\xc3\xa0ria d'esquena, la seva \xc2\xabcara\xc2\xbb i la seva excepcional naturalesa d'actor fan d'ell l'int\xc3\xa8rpret ideal del cinema negre, de tru\xc3\xa0 i de policia dur de bon cor._NEWLINE_Sense haver estudiat per actor, passa r\xc3\xa0pidament de l'estatus d'actor secundari al de cap de cartell el seu paper d'actor, afinant-se. \xc3\x89s el paper del Gorille  (a Le Gorille vous salue bien de Bernard Borderie) el 1958 que el llan\xc3\xa7a plenament com a protagonista. Seguida de Classe tous risques amb Claude Sautet, el 1960, on ha de repartir-se el protagonisme amb Jean-Paul Belmondo. Una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que marca la seva trobada amb un autor de la S\xc3\xa9rie Noire, Jos\xc3\xa9 Giovanni. Es converteix en un dels pesos pesants del cinema hexagonal i continuar\xc3\xa0 estant per sempre reconegut com un dels millors actors del cinema franc\xc3\xa8s. Destaca en  papers tradicionals de tru\xc3\xa0 o de policia antiquat, cansat, o de l'home d'experi\xc3\xa8ncia sensible d'amistat viril. El seu paper d'actor, d'altra banda bastant a prop de la seva pr\xc3\xb2pia naturalesa, s'expressa plenament sota la direcci\xc3\xb3 de Jacques Deray, de Jean-Pierre Melville o de Robert Enrico on Lino actua a Les Grandes Gueules i Les Aventuriers. _NEWLINE_Actor fetitxe de Georges Lautner, \xc3\xa9s en el repartiment  de dos cl\xc3\xa0ssics del cinema franc\xc3\xa8s, Les Tontons flingueurs (1963) i Les Barbouzes (1964)._NEWLINE_El 1972, el seu paper del mafi\xc3\xb3s (Vito Genovese) a Cosa Nostra de Terence Young amb Charles Bronson al paper del penedit Joe Valachi, li val un reconeixement internacional._NEWLINE_A partir dels anys 1980, Lino Ventura roda menys, com si el seu personatge de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Jacques Deray, Un papillon a l'\xc3\xa9paule, del 1978, on actua Roland F\xc3\xa9riaud, aquest home corrent manipulat per forces fosques fins a la seva mort brutal en una vorera estrangera, enmig d'una multitud indiferent, havia canviat la seva carrera. Ha evocat aquest tipus de personatge, una v\xc3\xadctima manipulada, en una entrevista, per descriure el seu paper d'espia jubilat en Espion, l\xc3\xa8ve-toi del 1981: \xc2\xab\xc3\x89s un tipus que, en un moment donat, es troba sol, abandonat pels seus amics, i pels seus enemics si jo ho pogu\xc3\xa9s dir, perqu\xc3\xa8 en un sentit, tothom \xc3\xa9s sobre la seva esquena (...), s\xc3\xb3n situacions que m'agraden particularment\xc2\xbb. Com tamb\xc3\xa9 el personatge del general Dalla Chiesa en Cent jours \xc3\xa0 Palerme que cau sota els trets de la m\xc3\xa0fia a la qual havia gosat atacar._NEWLINE_Cap al final de la seva carrera, Lino nom\xc3\xa9s escull els seus papers en funci\xc3\xb3 del criteri: \xc2\xabM'agrada o no m'agrada!\xc2\xa0\xc2\xbb. Els seus \xc3\xbaltims bons papers, seran per a Garde a vue de Claude Miller el 1981, on interpreta l'inspector Gallien que interroga un notable (Michel Serrault), culpable d'assassinat, i per a Les Mis\xc3\xa9rables de Robert Hossein, estrenada el 1982, on encarna un Jean Valjean a l'altura dels seus predecessors, Harry Baur i Jean Gabin.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nMor el 22 d'octubre de 1987 al seu domicili de Saint-Cloud, d'una crisi card\xc3\xadaca als 68 anys, despr\xc3\xa9s de trenta-quatre anys de carrera cinematogr\xc3\xa0fica i setanta-cinc pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules. Reposa al cementiri de Le Val-Saint-Germain a Essonne.\n_START_SECTION_\nVida privada\n_START_PARAGRAPH_\nEl 8 de gener 1942, es casa amb Odette Lecomte (morta el 15 de maig de 2013 a Barac\xc3\xa9), el seu amor de joventut, que va con\xc3\xa8ixer el 1935 a l'ag\xc3\xa8ncia de viatges on treballava llavors. Tindran quatre fills: Myl\xc3\xa8ne (1946-1998, morta en un accident d'avi\xc3\xb3) esposa de Claude Lasserre, fill de Ren\xc3\xa9 Lasserre (cap cuiner) (1912-2006), Laurent el 1950, Linda el 1958 i Clelia el 1961 (autor i guionista)._NEWLINE_Linda, v\xc3\xadctima d'un accident vascular greu al n\xc3\xa9ixer, va quedar minusv\xc3\xa0lida. Descobrint la manca d'estructures d'ajuda i d'acollida per als nens minusv\xc3\xa0lids, Lino i Odette creen el 1966 l' Associaci\xc3\xb3 humanitaria Perce-Neige  a Saint-Cloud, on vivien, dedicada a \xc2\xabl'ajuda a la infantesa inadaptada\xc2\xbb aportant el seu suport a les associacions existents que treballen en l'\xc3\xa0mbit de la min\xc3\xbasvalia, i sensibilitzant els poders p\xc3\xbablics amb les necessitats dels nens minusv\xc3\xa0lids i de les seves fam\xc3\xadlies._NEWLINE_L'any 1975 marca la primera vict\xc3\xb2ria de l'associaci\xc3\xb3 amb la publicaci\xc3\xb3 de la Llei d'orientaci\xc3\xb3 a favor de les persones minusv\xc3\xa0lides i de la Llei n\xc3\xbamero 75-535 del 30 de juny de 1975 relativa a les institucions socials i m\xc3\xa8dico-socials._NEWLINE_El 1976, l'associaci\xc3\xb3 Perce-Neige \xc3\xa9s reconeguda d'utilitat p\xc3\xbablica, i sis anys m\xc3\xa9s tard, la primera Casa Perce-Neige obre les seves portes a S\xc3\xa8vres (Hauts-de-Seine). Malgrat la desaparici\xc3\xb3 de Lino Ventura, Perce-Neige continua la seva missi\xc3\xb3 i ha participat en la creaci\xc3\xb3 de prop de 40 establiments a Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_La seva filla Clelia ha escrit diverses obres al seu pare.\n_START_SECTION_\nHomenatge\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2003, la ciutat de Parma li ret homenatge posant el seu nom al centre de cinema de la vila: Centro cinema Lino Ventura."