b'\n_START_ARTICLE_\nEconomia de M\xc3\xa8xic\n_START_SECTION_\nIndicadors principals\n_START_PARAGRAPH_\nEl Producte interior brut (PIB) de M\xc3\xa8xic en paritat de poder adquisitiu (PPA) va ser estimat en 1.134 bilions USD el 2006, i en 741.500 milions a taxa de canvi nominal. Com a tal, i utilitzant el PIB en PPA per capita, el seu est\xc3\xa0ndard de vida \xc3\xa9s de 10.600 USD. El Banc Mundial va reportar que la Renda Nacional Bruta (RNB) i la renda per capita a taxa de canvi nominal de M\xc3\xa8xic eren les m\xc3\xa9s altes de l\'Am\xc3\xa8rica Llatina en 753.394 milions USD i 7.310 USD respectivament. Com a tal, M\xc3\xa8xic s\'ha consolidat com a pa\xc3\xads de renda mitjana-alta. Despr\xc3\xa9s de la desacceleraci\xc3\xb3 del 2001 l\'economia s\'ha recuperat i ha crescut 4,2, 3,0 i 4,8 percent el 2004, 2005 i 2006, encara que es considera inferior al potencial de creixement de M\xc3\xa8xic._NEWLINE_La moneda mexicana \xc3\xa9s el peso mexic\xc3\xa0 (ISO 4217: MXN; s\xc3\xadmbol: $). Un peso es divideix en 100 centavos (centaus). El MXN va reempla\xc3\xa7ar el MXP el 1993 a ra\xc3\xb3 de 1000 MXP per 1 MXN. La taxa de canvi del mercat s\'ha mantingut estable des de 1998 oscil\xc2\xb7lant entre els 9,20 i 11,50 MXP per 1 USD. Les taxes d\'inter\xc3\xa8s interbancari el febrer del 2007 se situaven al voltant del 7%,, superior al m\xc3\xadnim hist\xc3\xb2ric inferior al 5% pocs anys abans. La taxa d\'atur \xc3\xa9s de les m\xc3\xa9s baixes dels pa\xc3\xafsos membres de l\'OECD, en 3,2%. No obstant aix\xc3\xb2, la subocupaci\xc3\xb3 s\'estima en 25%. L\'\xc3\xadndex de desenvolupament hum\xc3\xa0 de M\xc3\xa8xic \xc3\xa9s de 0,821 (conformat per l\'\xc3\xadndex d\'esperan\xc3\xa7a e vida de 0,84, l\'\xc3\xadndex d\'educaci\xc3\xb3 de 0,86 i l\'\xc3\xadndex de PIB de 0,77), i es troba en la posici\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 53 dins el grup de pa\xc3\xafsos de desenvolupament alt.\n_START_SECTION_\nPobresa\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la crisi econ\xc3\xb2mica de 1994-1995, probablement la m\xc3\xa9s severa de la hist\xc3\xb2ria del pa\xc3\xads la taxa de pobresa va superar el 50%. El creixement r\xc3\xa0pid de les exportacions amb un peso devaluat catalitzades pel NAFTA i altres acords de comer\xc3\xa7, i les reestructuracions de les finances macroecon\xc3\xb2miques durant les gestions dels presidents Zedillo i Fox, han tingut resultats importants en la reducci\xc3\xb3 de la taxa de pobresa. D\'acord amb el Banc Mundial, la pobresa extrema s\'ha redu\xc3\xaft al 17,6% (2004). La major part d\'aquesta reducci\xc3\xb3 prov\xc3\xa9 de les comunitats rurals, on la pobresa es va reduir del 42% al 27,9% en quatre anys (del 2000 al 2004), ja que la pobresa urbana es va reduir marginalment a l\'11%.\n_START_SECTION_\nRemeses\n_START_PARAGRAPH_\nLes remeses, \xc3\xa9s a dir, les contribucions dels mexicans que viuen a l\'estranger, principalment als Estats Units, a llurs fam\xc3\xadlies de M\xc3\xa8xic, s\xc3\xb3n una part substancial i creixent de l\'economia mexicana; el 2005 el total de remeses enviades va ser de 18.000 milions USD. El 2004 ja s\'havien convertit en la segona font d\'entrada de divises despr\xc3\xa9s de les exportacions de petroli, i similars a la quantitat d\'inversi\xc3\xb3 estrangera directa (IED), superior a les despeses del turisme; i representaren el 2,5 per cent del PIB. El creixement de les remeses ha estat sorprenent: s\'han duplicat des de 1997. Les remeses registrades el 2003 van excedir els 41 milions USD, de les quals, el 86 per cent es van realitzar de manera electr\xc3\xb2nica._NEWLINE_S\'estima que la meitat dels immigrants mexicans als Estats Units s\xc3\xb3n legals, i per tant, tenen acc\xc3\xa9s als canals formals de transfer\xc3\xa8ncia que sovint s\xc3\xb3n bloquejats per als il\xc2\xb7legals, ja que no tenen un carnet d\'identificaci\xc3\xb3 reconegut per les autoritats estatunidenques. El govern mexic\xc3\xa0 ha comen\xc3\xa7at a expedir carnets d\'identificaci\xc3\xb3 coneguts com a Matr\xc3\xadcula Consular de Alta Seguridad o MACS, el qual ja \xc3\xa9s acceptat en 32 dels estats de la Uni\xc3\xb3 Americana, milers d\'ag\xc3\xa8ncies de policia i institucions financeres. Els principals receptors de remeses el 2004 van ser els estats de Michoac\xc3\xa1n, Guanajuato, Jalisco, M\xc3\xa8xic i Puebla; tots cinc van rebre el 45% del total de les remeses. Alguns governs estatals, amb el suport del govern federal, han implementat programes per utilitzar part d eles remeses per a finan\xc3\xa7ar obres p\xc3\xbabliques. Amb els programes, coneguts com a Dos por Uno (Dos per un), per cada peso que contribueixen els migrants de llurs remeses, el governs estatal i federal contribueixen amb dos pesos per la modernitzaci\xc3\xb3 de la infraestructura en llurs comunitats.\n_START_SECTION_\nEconomies estatals\n_START_PARAGRAPH_\nLes disparitats regionals i la desigualtat de la renda encara s\xc3\xb3n un problema a M\xc3\xa8xic. Encara que tots els estats de la federaci\xc3\xb3 mexicana tenen un \xc3\xadndex de desenvolupament hum\xc3\xa0 (IDH) superior al 0,70 (desenvolupament mitj\xc3\xa0 i alt), els estats del nord i del centre tenen un nivell d\'IDH major als estats del sud. Nuevo Le\xc3\xb3n i el Districte Federal tenen nivells d\'IDH similars als pa\xc3\xafsos europeus, mentre que Oaxaca i Chiapas tenen nivells de desenvolupament comparable s als de S\xc3\xadria i Egipte. A nivell municipal, la desigualtat \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s greu: San Pedro Garza Garc\xc3\xada (Nuevo Le\xc3\xb3n) t\xc3\xa9 un nivell d\'IDH similar al d\'It\xc3\xa0lia, mentre que Metlatonoc (Guerrero), t\xc3\xa9 un nivell d\'IDH similar al de Malawi. Com mostra el mapa, la majoria de les entitats federals amb nivells de desenvolupament alt (superior al 0,80) s\xc3\xb3n situades al nord (amb l\'excepci\xc3\xb3 de Jalisco, Aguascalientes, el Districte Federal, Quer\xc3\xa9taro i els estats sud-orientals de Quintana Roo i Campeche). Els estats menys desenvolupats (amb nivells de desenvolupament mitj\xc3\xa0, superior al 0,70, per\xc3\xb2 inferior al 0,80), s\xc3\xb3n situats a la costa sud del Pac\xc3\xadfic (amb l\'excepci\xc3\xb3 de l\'estat de Veracruz, que es troba a la costa del Golf de M\xc3\xa8xic)._NEWLINE_En termes de les contribucions al PIB nacional per sector (el 2004), els contribu\xc3\xafdors m\xc3\xa9s grans en agricultura s\xc3\xb3n Jalisco (9,7%), Sinaloa (7,7%), i Veracruz (7,6%); els majors contribu\xc3\xafdors a la producci\xc3\xb3 industrial s\xc3\xb3n el Districte Federal (15,8%), M\xc3\xa8xic (11,8%) i Nuevo Le\xc3\xb3n (7,9%); els contribu\xc3\xafdors m\xc3\xa9s importants al sector dels serveis s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 el Districte Federal (25,3%), M\xc3\xa8xic (8,9%) i Nuevo Le\xc3\xb3n (7,5%). Des de la d\xc3\xa8cada de 1980 l\'economia s\'ha descentralitzat a poc a poc. La taxa de creixement anual del PIB del Districte Federal del 2003 al 2004 va ser la menor de totes les entitats federals (0,23%), amb reduccions dr\xc3\xa0stiques en agricultura i ind\xc3\xbastria; malgrat aix\xc3\xb2, encara produeix el 21,8% del PIB nacional. Els estats amb les taxes de creixement del PIB m\xc3\xa9s altes van ser Quintana Roo (9,04%), Baixa Calif\xc3\xb2rnia (8,89%) i San Luis Potos\xc3\xad (8,18%). El 2000 les entitats federals amb els nivells m\xc3\xa9s alts de PIB per capita eren el Districte Federal (17.696 USD), Campeche (13.153 USD) i Nuevo Le\xc3\xb3n (13.033 USD); els estats amb els nivells m\xc3\xa9s baixos de PIB per capita eren Chiapas (3.302 USD), Oaxaca (3.489 USD) i Guerrero (4.112 USD).\n_START_SECTION_\nInversi\xc3\xb3 estrangera\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern \xc3\xa9s conscient de la necessitat de millorar la infraestructura, de modernitzar el sistema de cobrament d\'impostos, i de proveir d\'incentius per a la inversi\xc3\xb3 en el sector energ\xc3\xa8tic, els quals s\xc3\xb3n els reptes d\'aquesta d\xc3\xa8cada. M\xc3\xa8xic i Brasil usualment reben la major part de la inversi\xc3\xb3 estrangera directa de Llatinoam\xc3\xa8rica. El 2004 M\xc3\xa8xic va rebre 10.783 milions de d\xc3\xb2lars nord-americans; Brasil va rebre $10.143 milions. Per contra, l\'Argentina va rebre nom\xc3\xa9s $1.020 milions. M\xc3\xa8xic ha rebut el "grau d\'inversi\xc3\xb3" (el m\xc3\xa9s alt de Llatinoam\xc3\xa8rica) en la qualificaci\xc3\xb3 del seu deute extern des del 2002, ja que no va ser "contagiat" per la crisi econ\xc3\xb2mica de l\'Argentina del 2001.\n_START_SECTION_\nInd\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2004, l\'activitat industrial representava el 25% del Producte Intern Brut de M\xc3\xa8xic. L\'activitat de la ind\xc3\xbastria de manufactura mexicana va tenir un important creixement arran de la signatura del NAFTA. Al comen\xc3\xa7ament la inversi\xc3\xb3 estrangera es va concentrar en la ind\xc3\xbastria maquiladora, \xc3\xa9s a dir, l\'activitat intra-industrial de la producci\xc3\xb3 que s\'aprofitava de la m\xc3\xa0 d\'obra barata. A poc a poc s\'han realitzat inversions en altres rames de la producci\xc3\xb3 industrial, la m\xc3\xa9s important, la ind\xc3\xbastria de l\'autom\xc3\xb2bil que ha rebut distincions de qualitat mundial. A M\xc3\xa8xic es troben plantes de la Volkswagen, Nissan, General Motors, Ford i Chrysler. El 2004 la ind\xc3\xbastria de l\'alta tecnologia representava el 21% de totes les exportacions mexicanes.\n_START_SECTION_\nPetroli i Gas Natural\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa8xic \xc3\xa9s el cinqu\xc3\xa8 productor de petroli del m\xc3\xb3n, el des\xc3\xa8 exportador de petroli i el quart prove\xc3\xafdor principal per als Estats Units. Els guanys de les vendes petrolieres representen entre el 25 i el 30% de la renda governamental. Pemex \xc3\xa9s la companyia p\xc3\xbablica petroliera de l\'estat la qual t\xc3\xa9 monopoli constitucional en l\'exploraci\xc3\xb3, producci\xc3\xb3, transportaci\xc3\xb3 i venda del petroli i alguns derivats. Des del 1995 s\'han fet modificacions a les lleis que permeten inversions en la transportaci\xc3\xb3, distribuci\xc3\xb3 i emmagatzematge de gas natural, per\xc3\xb2 Pemex t\xc3\xa9 monopli en l\'exploracio i producci\xc3\xb3 d\'aquest producte.'