b"\n_START_ARTICLE_\nSylvano Bussotti\n_START_SECTION_\nInfantesa i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nNascut en el si d'una fam\xc3\xadlia d'artistes (el seu oncle Tono Zancanaro i el seu germ\xc3\xa0 Renzo s\xc3\xb3n artistes figuratius). De molt jove comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a estudiar viol\xc3\xad. Es matricul\xc3\xa0 en un curs de composici\xc3\xb3 musical en el Conservatori Luigi Cherubinide Flor\xc3\xa8ncia, on reb\xc3\xa9 classes de Roberto Lupi i de Luigi Dallapiccola. La Segona Guerra Mundial l'oblig\xc3\xa0 a abandonar els estudis. Des de llavors, completar\xc3\xa0 la seva formaci\xc3\xb3 de forma autodidacta, fins que el 1956 es converteix en alumne de Max Deutsch a Par\xc3\xads. En la capital francesa coincidir\xc3\xa0 amb Pierre Boulez, amb qui (junt al music\xc3\xb2leg Heinz-Klaus Metzger) el convidar\xc3\xa0 a seguir els Cursos d'estiu de Darmstadt.\n_START_SECTION_\nPrimeres estrenes\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1958 s'interpret\xc3\xa0 per primera vegada la m\xc3\xbasica de Bussotti en p\xc3\xbablic. Fou a Alemanya, merc\xc3\xa8s al pianista nord-americ\xc3\xa0 David Tudor, amic i int\xc3\xa8rpret de les obres de John Cage. Immediatament despr\xc3\xa9s, Cathy Berberian i Pierre Boulez presentaren obres de Bussotti a Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_El 1964 s'establ\xc3\xad als Estats Units, on hi romangu\xc3\xa9 dos anys gr\xc3\xa0cies a una invitaci\xc3\xb3 de la Fundaci\xc3\xb3 Rockefeller. El 1972 resid\xc3\xad durant un any a Berl\xc3\xadn._NEWLINE_Junt amb altres m\xc3\xbasics florentins com Giuseppe Chiari, Giancarlo Cardini, Daniele Lombardi, Albert Mayr, Pietro Grossi, Marcello Aitiani o Sergio Maltagliati, Bussotti encap\xc3\xa7al\xc2\xb7lar\xc3\xa0 un grup d'artistes multidisciplinaris que defensaven l'experimentaci\xc3\xb3 i la interrelaci\xc3\xb3 entre arts diferents.\n_START_SECTION_\nEstil musical\n_START_PARAGRAPH_\nBussotti s'alluny\xc3\xa0 dels principis musicals dominants a Darmstadt a finals de la d\xc3\xa8cada de 1950 per apropar-se a la m\xc3\xbasica i la filosofia compositiva de John Cage -al que va con\xc3\xa8ixer, precisament, en els cursets d'estiu d'aquesta ciutat alemanya-. Adopt\xc3\xa0 doncs, un llenguatge molt lliure, proper a la idea de l'atzar i la indeterminaci\xc3\xb3, compatible amb la influ\xc3\xa8ncia dels seus compositors tard-rom\xc3\xa0ntics i expressionistes favorits, com Gustav Mahler, Giacomo Puccini o Alban Berg. L'erotisme (especialment l'homoerotisme) \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 un dels car\xc3\xa0cters m\xc3\xa9s destacats de bona part de la producci\xc3\xb3 musical de Bussotti, sovint concebuda com una exaltaci\xc3\xb3 de l'eres.\n_START_SECTION_\nEdicions musicals\n_START_PARAGRAPH_\nLes partitures de Bussoti s'han publicat en les editorials Universal, Moeck, Bob, Rai Trade, i, especialment, Casa Ricordi, la seva principal editora a partir de finals de la d\xc3\xa8cada de 1950.\n_START_SECTION_\nAltres activitats: pintura, escenografia, literatura\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de la seva labor com a compositor, Bussotti sempre ha cultivat amb \xc3\xa8xit altres disciplines art\xc3\xadstiques, en les quals ha assolit gran reconeixement. Aix\xc3\xad, la seva faceta com a pintor va mer\xc3\xa8ixer una exposici\xc3\xb3 en el Museu d'Orsay de Par\xc3\xads. Tamb\xc3\xa9 ha destacat com a figurinista i escen\xc3\xb2graf: ha col\xc2\xb7laborat en muntatges dels m\xc3\xa9s importants teatres i festivals d'Europa, com el Maggio Musicale Fiorentino, el Teatro Reggio de Tor\xc3\xad, la Fenice de Ven\xc3\xa8cia, l'Arena de Verona, el Gran Teatre del Liceu de Barcelona, el Teatro de la Zarzuela de Madrid o el de La Scala de Mil\xc3\xa0. A m\xc3\xa9s, ha publicat poesia (Letterati ignoranti), l'assaig I miei Teatri, una miscel\xc2\xb7l\xc3\xa0nia d'escrits sota el t\xc3\xadtol Disordine alfabetico i el llibre il\xc2\xb7lustrat Moda e Musica._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 ha desenvolupat importants c\xc3\xa0rrecs com a organitzador i programador musical; ha sigut, per exemple, director art\xc3\xadstic del Festival Puccini\xc3\xa0 de Torre del Lago, del Teatre La Fenice de Ven\xc3\xa8cia i de la secci\xc3\xb3 de m\xc3\xbasica de la Bienal de Ven\xc3\xa8cia."