b'\n_START_ARTICLE_\nFiguerola d\'Orcau\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Coromines, la primera part del top\xc3\xb2nim \xc3\xa9s un mot rom\xc3\xa0nic derivat de la paraula figa. Una figuerola \xc3\xa9s una figuera petita o jove. La segona part \xc3\xa9s deguda al fet que el lloc pertanyia a la baronia d\'Orcau. El nom del poble est\xc3\xa0 documentat des del 1071. Hi ha una llegenda que explica el nom del poble; \xc3\xa9s recollida per Joan Llu\xc3\xads, i explica el fet seg\xc3\xbcent: una vegada hi havia un pag\xc3\xa8s que s\'havia trobat que dins de les seves terres havia nascut una petita figuera borda. Com que no feia figues, resolgu\xc3\xa9 arrencar-la, dient la frase "A fora ganduls de casa meva! Com que no d\xc3\xb3nes figues, una altra figuerola fruitar\xc3\xa0". En el lloc de la figuera borda, s\'hi f\xc3\xa9u una casa, a la qual s\'afeg\xc3\xad una segona, despr\xc3\xa9s una tercera... fins a formar tot un poble, que prengu\xc3\xa9 el nom de la figuerola arrencada.\n_START_SECTION_\nLa vila\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila de Figuerola d\'Orcau \xc3\xa9s dalt d\'un turonet, a 552 m. alt., i forma un nucli clos per les mateixes cases, entre les quals s\'obrien cinc portals que donaven -i encara donen- acc\xc3\xa9s a l\'interior del recinte. Tres d\'ells, segons la tradici\xc3\xb3, s\xc3\xb3n els originals: el del Marques\xc3\xb3, el de la Font i el de Marisans. Roman encara en la mem\xc3\xb2ria dels m\xc3\xa9s grans de la vila l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 de nit es tancaven els portals per tal que ning\xc3\xba pogu\xc3\xa9s entrar-hi. Tant el clos de la vila, com els portals i el tra\xc3\xa7at dels carrers ens remeten sense cap mena de dubte a una vila medieval._NEWLINE_Al centre hi ha una pla\xc3\xa7a porticada, damunt dels porxos de la qual hi ha l\'edifici que havia hostatjat la Casa de la Vila i l\'escola p\xc3\xbablica, avui dia transformada en habitatges. D\'aquesta pla\xc3\xa7a surten cinc carrers, que s\xc3\xb3n els que recorren la vila closa, passant en total per m\xc3\xa9s d\'una dotzena d\'arcs, la major part clarament medievals._NEWLINE_La part m\xc3\xa9s alta del clos de la vila, tot i que ha estat molt desfigurat per les constants reformes de les cases que el formen, sembla presentar un segon recinte interior: seria, pr\xc3\xb2piament, el castell de Figuerola d\'Orcau. No n\'han quedat, per\xc3\xb2, restes gaire definides, si b\xc3\xa9 el tra\xc3\xa7at dels carrers i la part baixa de les parets que s\'hi inclouen el permeten endevinar._NEWLINE_En el nucli antic de Figuerola d\'Orcau hi ha encara una altra capella: \xc3\xa9s a la casa Rocabruna, i a penes en queden restes, en l\'actualitat._NEWLINE_A l\'exterior d\'aquest nucli clos es van anar estenent tres ravals, anomenats del Comte, de Faidella i del Ferrer. La jurisdicci\xc3\xb3 de la vila estava repartida, com ja hem vist, entre el Comte de Pallars (un ter\xc3\xa7) i els Barons d\'Orcau (dos ter\xc3\xa7os). El primer dels ravals esmentats corresponia al ter\xc3\xa7 del Comte, i els altres, pertanyents als Orcau, reben el nom del cam\xc3\xad de Faidella, al terme d\'Abella de la Conca, i del ferrer que s\'hi havia instal\xc2\xb7lat._NEWLINE_L\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria \xc3\xa9s dins del nucli clos, i al seu costat de llevant s\'estenia el cementiri, que a principis del segle XX fou traslladat fora del nucli urb\xc3\xa0. L\'espai que ocupava no ha estat mai aprofitat, i encara avui dia \xc3\xa9s un espai erm a dins del poble vell. _NEWLINE_Fora del nucli clos, al nord-est, es dre\xc3\xa7a el santuari de la Mare de D\xc3\xa9u del Prat, actualment ja englobat pel mateix creixement dels ravals del poble. La tradici\xc3\xb3 popular diu que l\'origen d\'aquest santuari \xc3\xa9s precisament l\'exist\xc3\xa8ncia dels ravals, els quals, en rivalitat amb la vila closa, volgueren tenir la seva esgl\xc3\xa9sia pr\xc3\xb2pia. Tanmateix, tamb\xc3\xa9 s\'atribueix la construcci\xc3\xb3 del santuari a la troballa d\'una imatge de la Mare de D\xc3\xa9u feta per una ovella mentre pasturava en el prat que hi havia en aquest lloc, cosa que justificaria el nom del santuari. Una altra versi\xc3\xb3 \xc3\xa9s la que donen els goigs que es canten en aquest temple: la imatge fou portada de Madrid, potser per substituir la primera, malmesa en algun moment de la hist\xc3\xb2ria. Aquests goigs s\'hi canten el mes d\'agost. El santuari del Prat est\xc3\xa0 documentat des del segle XVII._NEWLINE_Al seu costat discorre el Passeig arbrat, que t\xc3\xa9 una llarg\xc3\xa0ria de quasi un quil\xc3\xb2metre, sorprenent en una vila de les dimensions de Figuerola d\'Orcau. En aquest lloc, a prop de la Font, hi havia un immens om, per a circumdar el qual calien vuit persones. Quan el rei Alfons XIII va passar per Figuerola d\'Orcau, se li f\xc3\xa9u una r\xc3\xa0pida recepci\xc3\xb3 a l\'ombra de l\'om, ja que el monarca no es volia entretenir a visitar la vila. Tanmateix, se li f\xc3\xa9u la petici\xc3\xb3 d\'unes escoles noves, at\xc3\xa8s que les velles estaven en molt mal estat, cosa que va concedir. La mateixa nit de la visita reial es va trencar una de les enormes branques de l\'om, anant a caure just en el lloc on havia estat el rei._NEWLINE_El 1975 el n\xc3\xa9t d\'Alfons XIII, l\'aleshores pr\xc3\xadncep Joan Carles de Borb\xc3\xb3, visit\xc3\xa0 el poble, acompanyat d\'oficials militars (era a la comarca a causa d\'unes maniobres militars) i de dos ministres. L\'enrenou popular fou notable, per\xc3\xb2 no consta enlloc si se li va recordar el fet de l\'om i el seu avi._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 fora del nucli clos hi ha l\'abundosa font monumental, obra del segle XVII, probablement._NEWLINE_En el terme de Figuerola d\'Orcau hi ha, encara, una altra ermita: la de Sant Bartomeu, que fou bastida amb l\'esfor\xc3\xa7 de tota la poblaci\xc3\xb3. S\'hi celebra un aplec el primer diumenge de juny, amb missa i dinar popular. L\'ermita actual t\xc3\xa9 un disseny molt avantguardista: \xc3\xa9s una ermita oberta, sense sostres. \xc3\x89s un magn\xc3\xadfic mirador sobre la vila, ja que es troba pr\xc3\xa0cticament damunt seu, a llevant, al cap de la serra que domina el poble per aquell costat._NEWLINE_L\'any 2007 tenia 198 habitants i era el segon nucli m\xc3\xa9s poblat del municipi despr\xc3\xa9s d\'Isona, per\xc3\xb2 havia tingut \xc3\xa8poques de m\xc3\xa9s esplendor i poblament. El 1860 hi consten 700 habitants, que en cinquanta anys davallaren a 500 i en quanta anys m\xc3\xa9s a 400, continuant el descens gradualment fins als quasi 200 actuals._NEWLINE_Eclesi\xc3\xa0sticament, pertany al Bisbat d\'Urgell, dins del seu arxiprestat del Pallars Juss\xc3\xa0. No t\xc3\xa9 rector propi, i la parr\xc3\xb2quia \xc3\xa9s menada, com totes les del terme d\'Isona i Conca Dell\xc3\xa0, pel rector d\'Isona, resident en aquella vila._NEWLINE_Actualment no hi ha escola, a Figuerola d\'Orcau. Cada mat\xc3\xad un transport escolar facilitat pel Consell comarcal s\'enduu els alumnes de prim\xc3\xa0ria cap a Tremp, i un altre els de secund\xc3\xa0ria, que s\xc3\xb3n retornats al final de la jornada escolar a la vila pel mateix mitj\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell de Figuerola d\'Orcau \xc3\xa9s esmentat en una carta del 1112, on Teobald Ramon, bar\xc3\xb3 d\'Orcau, rep el senyoriu de la vila del comte de Pallars, Pere Ramon, amb la condici\xc3\xb3 que el comte en conserva un ter\xc3\xa7: \xc3\xa9s l\'actual Raval del Comte. El 1141 torna a ser esmentat, en un document de Ramon Berenguer d\'\xc3\x80ger. Torna a ser esmentat el 1272, quan Jaume I en demana la potestat, juntament amb altres castells pallaresos. Al cap de quatre anys \xc3\xa9s Pere II, el Gran, qui demana el mateix._NEWLINE_Al segle XIV, Figuerola d\'Orcau apareix en diversos fogatges com a domini d\'Arnau d\'Orcau: 31 focs el 1381, per exemple (unes 155 persones). El 1388 era del fill de l\'anteriorment esmentat, Roger d\'Orcau, i en les generacions anteriors, on s\'alternen m\xc3\xa9s d\'un cop aquests dos mateixos noms propis, continua pertanyent al mateix llinatge._NEWLINE_El segle XV visqu\xc3\xa9 la guerra civil entre els reis de la casa de Trast\xc3\xa0mara i la Generalitat de Catalunya. Com que Arnau d\'Orcau es decant\xc3\xa0 per la causa catalana, en contra del rei, quan aquest, Joan II aconsegu\xc3\xad finalment el poder el 1458, com a repres\xc3\xa0lia desposse\xc3\xad els Orcau dels seus senyorius, i els incorpor\xc3\xa0 a la corona. Malgrat tot, el 1473 Arnau d\'Orcau en recuper\xc3\xa0 el senyoriu. Continu\xc3\xa0 en mans dels Orcau fins que el n\xc3\xa9t del darrer esmentat, Arnau Juli\xc3\xa0 d\'Orcau, mor\xc3\xad. El succe\xc3\xad el seu nebot valenci\xc3\xa0 -nebot en segon o tercer grau- Berenguer d\'Erill i de Centelles, senyor de la vall d\'Espills. Anomenats Erill-Orcau, esdevingueren comtes d\'Erill, i Figuerola d\'Orcau an\xc3\xa0 passant de m\xc3\xa0 en m\xc3\xa0, en la decad\xc3\xa8ncia de les cases nobili\xc3\xa0ries catalanes dels segles XVI, XVII i XVIII: per una s\xc3\xa8rie de plets, pass\xc3\xa0 als Bournonville, marquesos de Rupit, als Ponts-L\xc3\xb3pez de Mendoza, marquesos de Vilanant, als Abarca de Bolea, comtes d\'Aranda, i als Silva, ducs d\'H\xc3\xadxar._NEWLINE_En el Fogatge del 1553 s\'hi esmenten 55 focs (uns 275 habitants), per la qual cosa \xc3\xa9s una de les viles m\xc3\xa9s grans de la comarca en aquell moment._NEWLINE_A la Primera guerra carlina, el 1833, a Figuerola d\'Orcau es cre\xc3\xa0 un ter\xc3\xa7 de companyia de voluntaris liberals, que van estar 7 anys combatent contra els carlins, i que van demostrar sempre una gran capacitat i valor. \xc3\x89s probable que fossin els homes manats directament pel mateix Pascual Madoz, qui al cap de deu anys escrivia el Diccionario geogr\xc3\xa1fico..., que va estar al davant d\'un batall\xc3\xb3 de voluntaris i milicians liberals que combat\xc3\xa9 al Pallars._NEWLINE_En el llibre esmentat, publicat el 1845, Madoz descriu la vila de Figuerola d\'Orcau dient que est\xc3\xa0 situada en un petit tur\xc3\xb3, combatuda per tots els vents, que la perjudiquen notablement. El clima \xc3\xa9s fred, i hi ha malalties intermitents, sobretot en els per\xc3\xadodes de l\'any en qu\xc3\xa8 es menja fruita. Tenia m\xc3\xa9s de 120 cases, de pedra unes 100, i la resta de fang, totes de mala construcci\xc3\xb3, algunes de dos pisos, distribu\xc3\xafdes en diversos carrers costeruts a l\'entrada i m\xc3\xa9s plans a dalt del poble; al centre hi havia una pla\xc3\xa7a rectangular amb porxos (encara hi \xc3\xa9s). Tots els carrers empedrats, per\xc3\xb2 en mal estat. Hi havia casa de la vila i escola de primeres lletres amb 25 alumnes. Destacava, fora vila, l\'ermita del Prat i una bella font, amb aigua abundant, amb rentador i abeurador (tamb\xc3\xa9 existeix, encara). En aquell moment hi havia 97 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) i 585 \xc3\xa0nimes (habitants). Especificava que el pressupost municipal es cobria amb el lloguer del mol\xc3\xad fariner, de la fonda, de la botiga, del forn i de la taverna._NEWLINE_Al segle XIX encara trobem que Figuerola d\'Orcau formava part de les possessions patrimonials del Comte d\'Aranda, Duc d\'H\xc3\xadjar.\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nFiguerola d\'Orcau no es diferencia gaire de la resta de poblacions del terme a qu\xc3\xa8 pertany. De base agr\xc3\xa0ria i ramadera, els conreus tradicionals s\xc3\xb3n gram\xc3\xadnies (blat, ordi, civada, s\xc3\xa8gol...), oli, verdures per al consum propi, pastures i, antigament, un vi de molt bona qualitat._NEWLINE_Segons Pascual Madoz, a mitjan segle XIX Figuerola d\'Orcau produ\xc3\xafa blat, civada, ordi, s\xc3\xa8gol, faves, blat de moro, c\xc3\xa0nem, mongetes, fruita, vi i seda. Hi havia tamb\xc3\xa9 bestiar, sobretot vacum i mular. La cacera hi era abundosa (perdius, llebres, conills i guatlles)._NEWLINE_Hi havia un mol\xc3\xad -el Mol\xc3\xad del Canal-, una fassina -f\xc3\xa0brica artesanal d\'aiguardent-, un hostal, una botiga, un forn i una taverna_NEWLINE_Actualment el panorama ha variat substancialment: continuen sent importants les explotacions agr\xc3\xa0ries, sobretot ametlles, ordi i blat, i el sector ramader s\'ha especialitzat quasi exclusivament en el porc\xc3\xad. De la resta de productes esmentats per Madoz, no en queda res o a penes res.\n_START_SECTION_\nFestes i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nCelebra dues festes majors al llarg de l\'any: la grossa o d\'estiu, per la Mare de D\xc3\xa9u d\'Agost, i la d\'hivern, el 17 de gener, per Sant Antoni.\n_START_SECTION_\nServeis tur\xc3\xadstics\n_START_PARAGRAPH_\nA Figuerola d\'Orcau hi ha un sol establiment d\'hostaleria: la casa rural anomenada Casa Blanc. Com a restaurants, en trobem dos: La Barbacoa i Xic\'s Cal Borrec. Tamb\xc3\xa9 hi ha un bar, El Rac\xc3\xb3 de la Font.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 comunicat per les carreteres comarcals C-1412b i C-1412bz amb Isona, i Tremp i per la carretera local LV-5112 amb Orcau._NEWLINE_Pel que fa a mitjans de transport p\xc3\xbablic, Figuerola d\'Orcau compta amb parada de l\'autob\xc3\xbas de la l\xc3\xadnia Barcelona-la Pobla de Segur, amb un servei al dia en direcci\xc3\xb3 a Barcelona, al mat\xc3\xad ben d\'hora, i un altre a mitja tarda en direcci\xc3\xb3 a la Pobla de Segur. Tamb\xc3\xa9 hi passa la l\xc3\xadnia Barcelona-eth P\xc3\xb2nt de Rei, amb dos cotxes a mig mat\xc3\xad en direcci\xc3\xb3 a la Vall d\'Aran (un d\'ells t\xc3\xa9 final de trajecte a Esterri d\'\xc3\x80neu), i dos a primera hora de la tarda cap a Barcelona.'