b"\n_START_ARTICLE_\nMigraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa migraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria \xc3\xa9s un fenomen astron\xc3\xb2mic que t\xc3\xa9 lloc quan un planeta interacciona amb un disc de gas o amb planetesimals, produint l'alteraci\xc3\xb3 dels par\xc3\xa0metres orbitals del planeta, sobretot el seu semieix major. _NEWLINE_La migraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria \xc3\xa9s l'explicaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s probable pels J\xc3\xbapiters calents: planetes extrasolars amb masses similars a la del planeta J\xc3\xbapiter, per\xc3\xb2 \xc3\xb2rbites de nom\xc3\xa9s uns dies. La teoria generalment acceptada de la formaci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria de disc d'acreci\xc3\xb3 protoestel\xc2\xb7lar prediu que aquests planetes no es poden formar prop de les seves estrelles, ja que all\xc3\xad la massa a incorporar \xc3\xa9s insuficient perqu\xc3\xa8 la zona d'acreci\xc3\xb3 \xc3\xa9s petita, i la temperatura \xc3\xa9s massa alta per permetre la formaci\xc3\xb3 de planetesimals gasosos o gelats. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s'ha aclarit que els planetes de massa terrestre poden estar subjectes a una migraci\xc3\xb3 interior r\xc3\xa0pida si es formen mentre el disc de gas encara est\xc3\xa0 present. Aix\xc3\xb2 pot afectar la formaci\xc3\xb3 dels centres dels planetes gegants (qu\xc3\xa8 tenen masses de l'ordre de 10 masses terrestres).\n_START_SECTION_\nDisc de gas\n_START_PARAGRAPH_\nEls discos al voltant de les estrelles joves s\xc3\xb3n discos gasosos que tenen unes vides d'uns milions d'anys. Els planetes en moure's pel gas es comporten de forma diferent segons que la seva massa sigui comparable a la de la Terra o a la de J\xc3\xbapiter. Per\xc3\xb2, com explicarem detingudament en Tipus de migraci\xc3\xb3, en tots dos casos hi ha una transfer\xc3\xa8ncia de la velocitat del planeta al gas circumdant, de manera que el planeta perd velocitat i es mou en una \xc3\xb2rbita espiral cap a dintre.\n_START_SECTION_\nDisc planetesimal\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la fase tardana de la formaci\xc3\xb3 del sistema planetari, ja tot el gas ha estat absorbit i nom\xc3\xa9s queden grans protoplanetes i planetesimals tots dos actuant gravitat\xc3\xb2riament d'una manera ca\xc3\xb2tica. Aix\xc3\xb2 faria que molts planetesimals aconseguissin noves \xc3\xb2rbites molt exc\xc3\xa8ntriques. Aix\xc3\xb2 causa molts xocs i el creixement dels planetes per fusi\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 produeix un intercanvi de velocitat entre els planetes i els planetesimals, i porta a una migraci\xc3\xb3 (que pot ser interior o exterior depenent de les circumst\xc3\xa0ncies). Es creu que la migraci\xc3\xb3 exterior de Nept\xc3\xba \xc3\xa9s responsable de la captura ressonant de Plut\xc3\xb3 i d'altres plutins en la resson\xc3\xa0ncia 3:2 amb Nept\xc3\xba.\n_START_SECTION_\nTipus de migraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn funci\xc3\xb3 de la massa dels planetes i de la seva estrella hi ha diversos tipus de migraci\xc3\xb3:\n_START_SECTION_\nMigraci\xc3\xb3 tipus I\n_START_PARAGRAPH_\nSi planetes amb masses d'al voltant d'una massa de Terra o alguna cosa major (per\xc3\xb2 no gaire major lloc que no ha d'haver acumulat molt gas) es mouen en un disc de gas, crea una ona igual que un vaixell en despla\xc3\xa7ar-se sobre l'aigua creant un deixant. Per\xc3\xb2 hi ha una difer\xc3\xa8ncia, el gas gira al voltant de l'estrella, aix\xc3\xad que, el gas que est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s allunyat que el planeta es retarda mentre que el que est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s a prop s'avan\xc3\xa7a. El primer tira del planeta retardant el seu moviment mentre que el segon ho accelera. La regi\xc3\xb3 exterior en ser major ven\xc3\xa7 en aquesta lluita i el planeta perd velocitat com si el planeta transfer\xc3\xads part de la seva velocitat al gas circumdant en el disc protoplanetari aix\xc3\xad que l'\xc3\xb2rbita del planeta es mou en espiral cap a dintre.\n_START_SECTION_\nMigraci\xc3\xb3 tipus II\n_START_PARAGRAPH_\nSi per contra el planeta t\xc3\xa9 una massa considerable (de m\xc3\xa9s d'aproximadament 10 vegades la massa de la Terra) la seva reacci\xc3\xb3 \xc3\xa9s diferent. El planeta recentment format obre un buit en el disc netejant la seva \xc3\xb2rbita amb el que posa un fre al seu creixement. La forma en qu\xc3\xa8 ho fa desafia a la intu\xc3\xafci\xc3\xb3. Si la part\xc3\xadcula de gas \xc3\xa9s interior anir\xc3\xa0 m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid que el planeta aix\xc3\xad que aquest li frenar\xc3\xa0 llan\xc3\xa7ant la part\xc3\xadcula cap a dintre. En contraposici\xc3\xb3 el planeta (donada la seva elevada massa) \xc3\xa9s lleugerament accelerat per la part\xc3\xadcula interior. Si la part\xc3\xadcula de gas \xc3\xa9s exterior anir\xc3\xa0 m\xc3\xa9s lenta que el planeta aix\xc3\xad que aquest l'accelerar\xc3\xa0 llan\xc3\xa7ant la part\xc3\xadcula cap a fora. En contraposici\xc3\xb3 el planeta (donada la seva elevada massa) \xc3\xa9s lleugerament frenat per la part\xc3\xadcula exterior. En resum, hi ha un transvasament de quantitat de moviment entre el planeta i el gas.  Per\xc3\xb2 com la quantitat de gas que va per la  vora exterior \xc3\xa9s lleugerament major que el que va per l'interior, llavors en global, el planeta resulta lleugerament frenat iniciant un lent viatge en espiral cap a l'estel central. Llavors es crea una lluita entre el gas adjacent que intenta entrar en el buit i el planeta que intenta que no entri. L'entrada de gas impedeix que la migraci\xc3\xb3 cap a l'interior es pari. Aix\xc3\xad \xc3\xa9s probablement com migrant els J\xc3\xbapiters calents.\n_START_SECTION_\nConfirmaci\xc3\xb3 de la migraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa migraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria va ser predita pels te\xc3\xb2rics en 1979.  No obstant aix\xc3\xb2 en el nostre Sistema Solar per alguna ra\xc3\xb3 aquest proc\xc3\xa9s no era important. A l'octubre de 1995 els astr\xc3\xb2noms Michel Mayor i Didier Queloz  van descobrir el primer planeta fos del nostre Sistema Solar. El nou planeta orbitava l'estel 51 Pegasi, a 0,052 UA. en 4,23 dies i amb una massa de 0,468 vegades la massa de J\xc3\xbapiter. Per\xc3\xb2 hi havia un problema: 51 Pegasi b, com havia estat batejat el nou m\xc3\xb3n, no podia existir._NEWLINE_Es tractava amb tota seguretat d'un gegant gas\xc3\xb3s. Per\xc3\xb2 com tots sabem, els planetes gegants es troben en el nostre Sistema Solar lluny del Sol i segons  els models de formaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s impossible que es puguin formar prop dels seus estels. L'\xc3\xbanica soluci\xc3\xb3 \xc3\xa9s que s'havia format lluny i la migraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria ho havia apropat a nom\xc3\xa9s  8 milions de km. Des de llavors s'han descobert molts J\xc3\xbapiters calents i la migraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria sembla l'explicaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s probable._NEWLINE_La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 \xc3\xa9s saber com s'aconsegueix frenar aquest proc\xc3\xa9s per evitar que el planeta sigui engolit pel seu sol. La veritat \xc3\xa9s que en alguns casos se suposa que els planetes nounats acaben 'devorats' per les seves pr\xc3\xb2pies estavelles v\xc3\xadctimes d'aquest frenat. caldria esperar alguna alteraci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica en la superf\xc3\xadcie d'un estel com el Sol que rep l'impacte d'un planeta?  En l'Institut d'Astrof\xc3\xadsica de Can\xc3\xa0ries, l'astr\xc3\xb2nom Rafael Rebolo  va pensar  que l'is\xc3\xb2top liti-6 podria ser la pe\xc3\xa7a clau en el test que buscava. Aquest element que es destrueix mitjan\xc3\xa7ant reaccions nuclears en els interiors d'estels com el Sol per\xc3\xb2 es preserva intacte en els planetas i nanes marrons de baixa massa, podria oferir una prova excepcional de la caiguda de material planetari a un estel de tipus solar._NEWLINE_El test del liti-6 per a la migraci\xc3\xb3 planet\xc3\xa0ria i el seu primer resultat positiu en l'estrella HD 82943 que cont\xc3\xa9 dos planetes gegants en \xc3\xb2rbites bastant exc\xc3\xa8ntriques va ser publicat en la revista Nature. La pres\xc3\xa8ncia de liti-6 en l'atmosfera d'aquest estel, amb una proporci\xc3\xb3 respecte a liti-7 similar a la continguda en els meteorits del Sistema Solar suggereix que l'element detectat en l'estel prov\xc3\xa9 probablement d'un o m\xc3\xa9s planetes que podrien haver caigut a la mateixa com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'interaccions gravitat\xc3\xb2ries amb algun altre planeta del sistema o amb material protoplanetari. A partir de la quantitat d'is\xc3\xb2tops de liti mesurada, es va poder establir aproximadament les caracter\xc3\xadstiques del planeta que va caure a l'estrella. Es podria haver tractat d'un planeta gas\xc3\xb3s amb 2 o 3 vegades la massa de J\xc3\xbapiter i una composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica similar a aquest, o alternativament un planeta de tipus terrestre que tingu\xc3\xa9s una composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica similar a la dels meteorits del Sistema Solar. Aquest estel posseeix dos planetes gegants amb \xc3\xb2rbites exc\xc3\xa8ntriques, una possible indicaci\xc3\xb3 que van poder existir complicades interaccions gravitat\xc3\xb2ries en el passat._NEWLINE_Per estudiar la significaci\xc3\xb3 del resultat en termes estad\xc3\xadstics s'ha iniciat un programa exhaustiu de cerca de liti-6 en tots els estels que tenen planetes coneguts i com a mostra de refer\xc3\xa8ncia tamb\xc3\xa9 s'estan estudiant estels on no hi ha planetes gegants en \xc3\xb2rbites internes._NEWLINE_Podem considerar al nostre Sistema Solar una excepci\xc3\xb3? Doncs sembla que no. Encara que \xc3\xb2bviament el nostre sistema no t\xc3\xa9 cap gegant gas\xc3\xb3s prop del Sol, els models m\xc3\xa9s recents apunten al fet que J\xc3\xbapiter es va formar m\xc3\xa9s lluny de la seva posici\xc3\xb3 actual, mentre que Saturn, Ur\xc3\xa0 i Nept\xc3\xba ho van fer m\xc3\xa9s a prop."