b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesc Abel i Fabre\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFou llicenciat en Medicina i Cirurgia el 1957, especialitzat en obstetr\xc3\xadcia i ginecologia el 1968 per la Universitat de Barcelona, llicenciat en teologia a la Facultat de Teologia de Barcelona el 1970 i en sociologia  el mateix anys. Es doctor\xc3\xa0 en Medicina i Cirurgia el 1976. Era membre de la Companyia de Jes\xc3\xbas des de 1960, on s'orden\xc3\xa0 sacerdot el 1967. Entre 1970 i 1975 va realitzar la seva tesi doctoral sobre fisiologia fetal als Estats Units, sota la direcci\xc3\xb3 del professor Andr\xc3\xa9 Hellegers, a Kennedy Institute of Ethics. Arribat des de la Universitat de Georgetown, el 1975, organitz\xc3\xa0 el que fou, probablement, el primer seminari sobre bio\xc3\xa8tica, a la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Barcelona, dirigit als estudiants de medicina i biologia, per parlar sobre la mort, seguits d'altres sobre la contracepci\xc3\xb3 i l'avortament, on anim\xc3\xa0 a trencar els tab\xc3\xbas i interpretar la doctrina cat\xc3\xb2lica._NEWLINE_El 1976, Abel fund\xc3\xa0 el primer centre europeu en bio\xc3\xa8tica, l'Institut Borja de Bio\xc3\xa8tica (IBB), inspirat en el Kennedy Institute of Ethics de Washington, i fou el primer president del patronat. L'IBB fou un centre pioner en fomentar el di\xc3\xa0leg interdisciplinari entre la ci\xc3\xa8ncia i la religi\xc3\xb3, formador dels primers bioeticistes catalans i espanyols, posteriorment tamb\xc3\xa9 llatinoamericans. L'any 2000 l'IBB entr\xc3\xa0 a formar part de la Universitat Ramon Llull com a instituci\xc3\xb3 federada. Tot i ser jesu\xc3\xafta i tenir una forta vocaci\xc3\xb3 religiosa, sempre va defensar la construcci\xc3\xb3 d'una \xc3\xa8tica liberal i laica, perqu\xc3\xa8 fos acceptada per la majoria de la poblaci\xc3\xb3, tanmateix, aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 en algunes ocasions xocar amb les autoritats eclesi\xc3\xa0stiques, especialment en temes controvertits com l'avortament o l'eutan\xc3\xa0sia, fins al punt que, en alguna ocasi\xc3\xb3, Abel hagu\xc3\xa9 de viatjar a Roma per tractar la problem\xc3\xa0tica. Per exemple, el 2005 l'Institut public\xc3\xa0 un document sobre la despenalitzaci\xc3\xb3 de l'eutan\xc3\xa0sia en casos extrems, per\xc3\xb2 fou motiu de pol\xc3\xa8mica i rebutjat per l'Esgl\xc3\xa9sia catalana, malgrat l'IBB s'ha manifestat com un defensor de la vida, sempre que s'acompanyi de meditacions \xc3\xa8tiques i espirituals._NEWLINE_Abel tamb\xc3\xa9 fou el primer impulsor dels comit\xc3\xa8s d'\xc3\xa8tica assistencials a Espanya, el primer d'ells a l'hospital de Sant Joan de D\xc3\xa9u de Barcelona el 1976. A m\xc3\xa9s, treball\xc3\xa0 amb tota mena d'associacions de professionals, mitjans de comunicaci\xc3\xb3, i tamb\xc3\xa9 amb les administracions p\xc3\xbabliques per promoure el discurs bio\xc3\xa8tic en la xarxa de centres sanitaris i de salut p\xc3\xbablics. El 1991 foment\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 del Comit\xc3\xa8 de Bio\xc3\xa8tica de Catalunya, i en fou membre dels seus inicis, aix\xc3\xad com de les subcomissions de la Conselleria de Salut de la Generalitat de Catalunya, aix\xc3\xad com de la Comisi\xc3\xb3n de Bio\xc3\xa9tica de la Sociedad Espa\xc3\xb1ola de Ginecolog\xc3\xada y Obstetricia (SEGO) i del Patronat de la Fundaci\xc3\xb3 V\xc3\xadctor Gr\xc3\xadfols i Lucas. A nivell internacional,  va ser cofundador i membre del Medicus Mundi (1962), del International Study Group of Bioethics (1980-1994) i de la European Association of Centres of Medical Ethics (1985)._NEWLINE_Des de 1976 tamb\xc3\xa9 tingu\xc3\xa9 una dilatada carrera acad\xc3\xa8mica i docent. Fou professor de teologia moral a la Facultat de Teologia de Barcelona entre 1976 i 1984, professor convidat a la Universitat Gregoriana de Roma entre 1982 i 1989, i professor de diversos cursos de bio\xc3\xa8tica a nivell nacional i internacional, i coordinador del M\xc3\xa0ster en Bio\xc3\xa8tica de l'Institut Borja de Bio\xc3\xa8tica. Tamb\xc3\xa9 form\xc3\xa0 part del Consell Assessor de les revistes Labor Hospitalaria des de 1984; de The Journal of Medicine & Philosophy des de 1988; Catholic Studies Series des de 1991; Revista Latinoam\xc3\xa9ricana de Bio\xc3\xa9tica des de 2002 i de Bio\xc3\xa8tica & Debat._NEWLINE_Per la seva destacada carrera en la bio\xc3\xa8tica, el 1999 la Reial Acad\xc3\xa8mia de Medicina de Catalunya reconegu\xc3\xa9 la seva feina en aquest \xc3\xa0mbit i el f\xc3\xa9u Acad\xc3\xa8mic de N\xc3\xbamero, fins llavors nom\xc3\xa9s atorgat a metges cl\xc3\xadnics i investigadors cient\xc3\xadfics. El 2006, el govern de la Generalitat de Catalunya li atorg\xc3\xa0 la seva m\xc3\xa0xima distinci\xc3\xb3, la Creu de Sant Jordi._NEWLINE_Abans de la seva mort, el 31 de desembre de 2011, Francesc Abel vivia retirat en un centre de rehabilitaci\xc3\xb3 de l'orde dels jesu\xc3\xaftes."