b"\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de la ci\xc3\xa8ncia a Catalunya\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEl que se sap de la Catalunya vella dels segles X i XI es fonamenta en manuscrits llatins de la tradici\xc3\xb3, en el vell corpus de fonts \xc3\xa0rabs, en els artefactes conservats i en l'arqueologia preindustrial; tots llegats majorit\xc3\xa0riament an\xc3\xb2nims. Entre tota aquesta her\xc3\xa8ncia, destaquen l'astrolabi carolingi, fet a Barcelona al segle X; les innovacions de la t\xc3\xa8cnica agr\xc3\xadcola, de flux andalus\xc3\xad, i, en general, tota la influ\xc3\xa8ncia de la ci\xc3\xa8ncia \xc3\xa0rab a l'occident cristi\xc3\xa0. Una manera de fer que va arribar a Catalunya a trav\xc3\xa9s de la xarxa benedictina i que, despr\xc3\xa9s, aniria cap als jueus d'Europa, gr\xc3\xa0cies a les traduccions hebrees. Tanmateix, entre tota aquesta aportaci\xc3\xb3 an\xc3\xb2nima, cal assenyalar dos noms emblem\xc3\xa0tics de la ci\xc3\xa8ncia de l'\xc3\xa8poca: el m\xc3\xadtic monjo Gerbert d'Orlhac, que despr\xc3\xa9s esdevindria el papa Silvestre II, i Lupitus Barchinonensis._NEWLINE_I altres noms. Al segle XII, s'ha de subratllar la tasca d'Abraham ibn Ezra i Abraham Bar Hiyya en les traduccions de l'Escola de la vall de l'Ebre, al llat\xc3\xad, a l'hebreu i al catal\xc3\xa0. Entre totes, hi trobem textos de matem\xc3\xa0tiques, astronomia, medicina, arts mec\xc3\xa0niques i hist\xc3\xb2ria natural, a m\xc3\xa9s de teologia, m\xc3\xadstica, poesia i filosofia.\n_START_SECTION_\nSegle XIII\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s endavant, al segle XIII, van sorgir les figures m\xc3\xa9s universals del moment: Ramon Llull i Arnau de Vilanova. Aquest \xc3\xbaltim amb el m\xc3\xa8rit de la introducci\xc3\xb3 del galenisme i de la medicina acad\xc3\xa8mica a tot Europa. Era el temps de les universitats i l'escol\xc3\xa0stica, i estaven en voga l'astrologia i l'alqu\xc3\xadmia. Tanmateix, l'acme cultural de la baixa edat mitjana el trobem al segle XIV, durant els regnats de Pere el Cerimoni\xc3\xb3s i els seus fills. La cartografia mallorquina, amb el pinacle d'Abraham Cresques, constitueix una aportaci\xc3\xb3 rellevant. M\xc3\xa9s endavant \xc3\xa9s quan trobarem el flux \xc3\xa0rab en la renovaci\xc3\xb3 de les t\xc3\xa8cniques agr\xc3\xadcoles, i tamb\xc3\xa9 en la mineria, la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia i la cer\xc3\xa0mica, sense oblidar l'aportaci\xc3\xb3 bereber a l'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria de la Catalunya nova, Mallorca i Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Al Renaixement, es va produir la integraci\xc3\xb3 de la Corona d'Arag\xc3\xb3 a la nova monarquia que, amb els Habsburg, va arribar a l'extensi\xc3\xb3 m\xc3\xa0xima d'un gran imperi. Per\xc3\xb2 la centralitzaci\xc3\xb3 del poder i l'administraci\xc3\xb3 afectarien negativament l'\xc3\xa0mbit catal\xc3\xa0. La pesta de final del segle XV i la guerra civil van determinar la despoblaci\xc3\xb3 i la pobresa al Principat. Malgrat tot, Joan Llu\xc3\xads Vives hi va cimejar com la figura emblem\xc3\xa0tica de l'humanisme dins la cultura catalana._NEWLINE_Ja cap al final del segle XV, sorgir\xc3\xa0 l'invent que havia de marcar un punt d'inflexi\xc3\xb3 en l'evoluci\xc3\xb3 del pensament cient\xc3\xadfic: la impremta. Moss\xc3\xa8n Posa en va ser un pioner notable a Barcelona durant l'\xc3\xa8poca incunable. L'\xe2\x80\x98Aritm\xc3\xa8tica' de Francesc Santcliment ser\xc3\xa0, all\xc3\xad, la segona que s'imprimir\xc3\xa0 al m\xc3\xb3n. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 en aquestes dates quan se situa a Val\xc3\xa8ncia la millor universitat de l'\xc3\xa8poca, especialment pel que fa a la medicina, amb Pere d'Olesa i Llu\xc3\xads Collado. M\xc3\xa9s tard, al segle XVI, Jeroni Muny\xc3\xb3s va esdevenir l'astr\xc3\xb2nom m\xc3\xa9s reconegut, malgrat no haver acceptat Cop\xc3\xa8rnic. Ser\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 el segle de la c\xc3\xa8lebre fam\xc3\xadlia Roget, ullerers cultes i experts, que faran tamb\xc3\xa9 ulleres de llarga vista, a Girona i a Barcelona. Cal esperar, per\xc3\xb2, fins al segle XVII, per trobar les figures que sobresortiran en les disciplines fisicomatem\xc3\xa0tiques, com la de Joan Baptista Coratj\xc3\xa0, Baltasar \xc3\x8d\xc3\xb1igo i Tom\xc3\xa0s Vicent Tosca. I \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 quan a Val\xc3\xa8ncia tindr\xc3\xa0 lloc el moviment dels coneguts com a novatores, ress\xc3\xb2 de la revoluci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica d'Europa._NEWLINE_Al segle XVIII, amb la monarquia borb\xc3\xb2nica, es va assolir un alt nivell cient\xc3\xadfic a les forces armades, un proc\xc3\xa9s en qu\xc3\xa8 intervindrien molts homes de l'\xc3\xa0rea catalana, com Pere Virgili, Jordi Joan i Manel Giscard, que gaudirien d'una projecci\xc3\xb3 a tot Espanya. Tanmateix, aquesta monarquia tamb\xc3\xa9 va recolzar un gran creixement institucional al Principat. \xc3\x89s el moment en qu\xc3\xa8 es creen la Junta de Comer\xc3\xa7, l'Escola N\xc3\xa0utica, l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies i Arts de Barcelona, l'Acad\xc3\xa8mia Militar de Matem\xc3\xa0tiques i el Col\xc2\xb7legi de Cirurgia i Acad\xc3\xa8mia Medicopr\xc3\xa0ctica. En aquest \xc3\xbaltim, es van generar figures importants com Antoni Cibat, Salv\xc3\xa0 i Campillo, Mart\xc3\xad i Franques, Antoni Gimbernat i d'altres. A banda, tamb\xc3\xa9 l'aristocr\xc3\xa0cia i l'alta burgesia comencen a posar un gran inter\xc3\xa8s en la ci\xc3\xa8ncia i la t\xc3\xa8cnica, que s'estendr\xc3\xa0, durant el segle seg\xc3\xbcent, a les classes mitjanes i al poble. Una atenci\xc3\xb3 que es trasllueix en l'entrada de la qu\xc3\xadmica pneum\xc3\xa0tica i, en general, en la institucionalitzaci\xc3\xb3 de l'ensenyament de la qu\xc3\xadmica. Ser\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 un moment d'esplendor per a la bot\xc3\xa0nica catalana, amb la nissaga de la gran fam\xc3\xadlia dels Salvador, amb Antoni Capdevila a Val\xc3\xa8ncia i amb els bot\xc3\xa0nics catalans del Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic de Madrid._NEWLINE_El context del segle XIX es caracteritza per les grans transformacions socials, les guerres i les epid\xc3\xa8mies, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 per la industrialitzaci\xc3\xb3, maridada amb un gran progr\xc3\xa9s cient\xc3\xadfic. A Espanya, les guerres i els conflictes se succeiran de forma continuada des de la guerra del Franc\xc3\xa8s fins al segle XX, amb l'esclat de la Guerra Civil. Pel que fa a Catalunya, des del comen\xc3\xa7ament del segle XIX, la ci\xc3\xa8ncia i la t\xc3\xa8cnica continuarien a les mans dels vells il\xc2\xb7lustrats, en un ambient amarat d'absolutisme, regnes que, despr\xc3\xa9s, passaran a les mans d'una nova generaci\xc3\xb3 mediocre de funcionaris, un llast que s'arrossegar\xc3\xa0 durant la resta del segle. \xc3\x89s un moment de la hist\xc3\xb2ria en qu\xc3\xa8 tamb\xc3\xa9 apareixen exiliats, com ara el bot\xc3\xa0nic Mariano Lagasca, entre altres, assimilats totalment per Fran\xc3\xa7a, com Carles de Gimbernat i Mateu Orfila. Posteriorment, vindr\xc3\xa0 l'\xc3\xa8poca dels savis extraacad\xc3\xa8mics, com Narc\xc3\xads Monturiol i Mari\xc3\xa0 Cub\xc3\xad. \xc3\x89s el per\xc3\xadode del carb\xc3\xb3 i del gas, del ferrocarril i de la navegaci\xc3\xb3 a vapor, de la gran ind\xc3\xbastria qu\xc3\xadmica, de l'electrificaci\xc3\xb3 i de la mecanitzaci\xc3\xb3 del camp. En fi, el moment de la industrialitzaci\xc3\xb3, afavorida pel comer\xc3\xa7 amb Am\xc3\xa8rica i els diners dels indians. A m\xc3\xa9s, hi haur\xc3\xa0 una gran transformaci\xc3\xb3 de la sanitat, de la qual el Laboratori Municipal de Barcelona, amb Jaume Ferran, ser\xc3\xa0 exponent. I un altre cop, com just abans de la primera expulsi\xc3\xb3, els jesu\xc3\xaftes recobraran import\xc3\xa0ncia en l'ensenyament i el progr\xc3\xa9s cient\xc3\xadfic, aix\xc3\xad com la clerecia secular en tindr\xc3\xa0 en la nova geologia._NEWLINE_Ja cap a la meitat del segle es restaura la Universitat de Barcelona. Malgrat el car\xc3\xa0cter fonamentalment humanista, una de les seves figures centrals arribar\xc3\xa0, precisament, de la facultat de Medicina: el doctor Letamendi. El seg\xc3\xbcent pas ser\xc3\xa0 el paper que jugar\xc3\xa0 l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies, amb la incorporaci\xc3\xb3 de professors de la universitat, arquitectes i enginyers de les noves escoles t\xc3\xa8cniques, seguida per les de la Junta de Comer\xc3\xa7 i la de N\xc3\xa0utica. I, \xc3\xa9s clar, no es pot oblidar que \xc3\xa9s l'\xc3\xa8poca d'eclosi\xc3\xb3 de l'excursionisme i dels naturalistes i astr\xc3\xb2noms amateurs._NEWLINE_El 1907, Enric Prat de la Riba funda l'Institut d'Estudis Catalans, i el 1914 es promulga a Madrid la Mancomunitat de Catalunya. S\xc3\xb3n dues refer\xc3\xa8ncies del moviment catalanista que es proposaran la modernitzaci\xc3\xb3 radical de la recerca cient\xc3\xadfica i de l'ensenyament. Un projecte que, a la Segona Rep\xc3\xbablica, es far\xc3\xa0 realitat amb la primera Universitat Aut\xc3\xb2noma, amb la mateixa orientaci\xc3\xb3. El cient\xc3\xadfic professional esdev\xc3\xa9 una realitat i comen\xc3\xa7a a agafar una identitat definida i assumida per tothom. A banda, un altre aspecte de la recerca cient\xc3\xadfica i tecnol\xc3\xb2gica als Pa\xc3\xafsos Catalans del segle XX ser\xc3\xa0 la internacionalitzaci\xc3\xb3. Caldria afegir-hi la fundaci\xc3\xb3 de l'Escola de Comer\xc3\xa7 i de la seva r\xc3\xa8plica al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, del Museu Martorell, del d'Hist\xc3\xb2ria Natural i de l'Observatori Fabra a Barcelona. Un proc\xc3\xa9s del qual es podria extreure un reguitzell de noms il\xc2\xb7lustres, alguns dels quals de fama internacional._NEWLINE_La Guerra Civil va suposar una interrupci\xc3\xb3 de tot aquest proc\xc3\xa9s. L'exili intern i extern portaria a una mena de di\xc3\xa0spora de cient\xc3\xadfics i t\xc3\xa8cnics catalans, dels quals, molts, anirien a treballar a diferents pa\xc3\xafsos. Progressivament, despr\xc3\xa9s de la contesa, es va anar convergint cap a un apropament a un nivell internacionalment presentable, sobretot des de l'etapa posterior al canvi pol\xc3\xadtic fins avui. En l'actualitat, la col\xc2\xb7lectivitat cient\xc3\xadfica la constitueix un nombre considerable d'experts competitius i especialitzats, del tipus est\xc3\xa0ndard que es troba pel m\xc3\xb3n: pocs cient\xc3\xadfics generalitzadors, professors en diversos nivells de l'ensenyament, divulgadors i comunicadors de ci\xc3\xa8ncia i t\xc3\xa8cnica. No cal dir que els centres de recerca s'han multiplicat i que el seu finan\xc3\xa7ament, tant p\xc3\xbablic com privat, ha anat creixent. Tot i que encara ens trobem en una etapa de desenvolupament."