b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Renner\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Renner va n\xc3\xa9ixer a Untertannowitz, Mor\xc3\xa0via, \xc3\x80ustria-Hongria (actualment Doln\xc3\xad Dunajovice, Rep\xc3\xbablica Txeca) el 14 de desembre de 1870. Fou el divuit\xc3\xa8 fill d\'una pobre fam\xc3\xadlia, com que els seus pares treballaven en una f\xc3\xa0brica ell va criar-se amb la fam\xc3\xadlia ve\xc3\xafna. Renner fou una persona molt intel\xc2\xb7ligent, ja ho demostr\xc3\xa0 quan anava a l\'escola prim\xc3\xa0ria, i gr\xc3\xa0cies a aix\xc3\xb2 va poder estudiar en un gymnasium. _NEWLINE_El 1891 es matricul\xc3\xa0 amb distinci\xc3\xb3 i estudi\xc3\xa0 dret a la Universitat de Viena, fins al 1896. El 1895 fou un dels fundadors de l\'Associaci\xc3\xb3 Internacional d\'Amics de la Natura (avui en dia compta amb 500.000 membres a tot el m\xc3\xb3n). Despr\xc3\xa9s d\'acabar la carrera treball\xc3\xa0 a la biblioteca del Reichsrat de Viena. _NEWLINE_El 1896 ingress\xc3\xa0 al Partit Socialdem\xc3\xb2crata dels Treballadors d\'\xc3\x80ustria, SDAP\xc3\x96 (actual Partit Socialdem\xc3\xb2crata), i sempre fou un defensor del nacionalisme austr\xc3\xadac i de la socialdemocr\xc3\xa0cia._NEWLINE_El 1907 fou elegit diputat als Reichsrat (parlament austr\xc3\xadac dins d\'\xc3\x80ustria-Hongria), aquest c\xc3\xa0rrec el va mantenir fins a la dissoluci\xc3\xb3 d\'aquest, el novembre de 1918. Com a diputat fou un gran defensor de les cooperatives, ja que ell deia que juntament amb l\'educaci\xc3\xb3 i els sindicats eren els pilars del socialisme. Per aix\xc3\xb2, el 1911 fou elegit president de la Zentralverband \xc3\xb6sterreichischer Konsumvereine (Associociaci\xc3\xb3 d\'Entitats Cooperatives d\'\xc3\x80ustria), per\xc3\xb2 les cooperatives toparen amb la crisi financera, i Renner cre\xc3\xa0 el 1912 el Kreditverband der \xc3\xb6sterreichischen Arbeitervereinigungen (Associaci\xc3\xb3 de Cr\xc3\xa8dit als Treballadors d\'\xc3\x80ustria), que el 1947 es convert\xc3\xad en l\'actual BAWAG P.S.K.._NEWLINE_Tot i la seva milit\xc3\xa0ncia socialdem\xc3\xb2crata, Renner fou dels primers a renunciar a una estrat\xc3\xa8gia pol\xc3\xadtica revolucion\xc3\xa0ria, i acus\xc3\xa0 Friedrich Adler (tamb\xc3\xa9 membre del SDAP\xc3\x96) de comunista revolucionari._NEWLINE_Durant la Primera Guerra Mundial Renner don\xc3\xa0 suport a \xc3\x80ustria-Hongria tot i que rebutj\xc3\xa0 el suport d\'Alemanya.\n_START_SECTION_\nCanceller d\'\xc3\x80ustria, primer mandat (1918-1920)\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la dissoluci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80ustria-Hongria per la derrota a la Primera Guerra Mundial, Renner i Karl Seitz, entre d\'altres, foren encarregats de formar un govern provisional, Seitz fou el President de la Rep\xc3\xbablica i ell fou nomenat el primer Canceller d\'\xc3\x80ustria (cap de govern) el 30 d\'octubre de 1918. Renner constitu\xc3\xad un govern de gran coalici\xc3\xb3 amb el Partit Socialcristi\xc3\xa0. Ell va proposar el nom de la nou estat com a Rep\xc3\xbablica N\xc3\xb2rica (Norische Republik) en refer\xc3\xa8ncia a l\'antic regne celta "regnum noricum", per\xc3\xb2 finalment propos\xc3\xa0 el nom d\'\xc3\x80ustria alemanya. Es van celebrar eleccions constituents el 16 de febrer de 1919 que donaren la majoria simple al seu partit (72 diputats d\'un total de 171). El 26 de juliol de 1919 fou nomenat tamb\xc3\xa9 Ministre d\'Afers Exteriors, c\xc3\xa0rrec que va mantenir fins al 22 d\'octubre de 1920._NEWLINE_A partir d\'aqu\xc3\xad van venir les "bofetades" pol\xc3\xadtiques cap a Renner i cap al Partit Socialdem\xc3\xb2crata, el Tractat de Saint-Germain-en-Laye (tractat que establ\xc3\xad les condicions de pau de la Primera Guerra Mundial, i que fou signat el 10 de setembre de 1919, establ\xc3\xad la impossibilitat de crear un estat amb el nom d\'\xc3\x80ustria alemanya (ja que deien que deixava la porta oberta a una futura reunificaci\xc3\xb3), la p\xc3\xa8rdua del Tirol del Sud i dels Sudets. Aix\xc3\xad doncs el 21 d\'octubre de 1919, despr\xc3\xa9s de la ratificaci\xc3\xb3 del Reichsrat es canvi\xc3\xa0 el nom de l\'estat a \xc3\x80ustria._NEWLINE_Les dificultats no s\'acabaren, ja que les tensions amb els socis conservadors del govern (Partit Socialcristi\xc3\xa0) augmentaren, i tamb\xc3\xa9 hi va haver una discrep\xc3\xa0ncia interna al Partit Socialdem\xc3\xb2crata, ja que el partit es fraccion\xc3\xa0 en dos sectors (el socialdem\xc3\xb2crata moderat de Renner i el marxista revolucionari liderat per Otto Bauer), aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 la seva dimissi\xc3\xb3 com a Canceller el 7 de juliol de 1920, deix\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec al conservador Michael Mayr._NEWLINE_A les eleccions legislatives del 17 d\'octubre de 1920 guany\xc3\xa0 el Partit Socialcristi\xc3\xa0 (41,79% i 85 diputats d\'un total de 183), mentre que el Partit Socialdem\xc3\xb2crata obtingu\xc3\xa9 el 35,99% dels sufragis i 69 escons. El Partit Socialcristi\xc3\xa0 form\xc3\xa0 un govern de coalici\xc3\xb3 amb Partit Popular de la Gran Alemanya, cosa que desbanc\xc3\xa0 els socialdem\xc3\xb2crates del govern, Renner deix\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec de Ministre d\'Afers Exteriors el 22 d\'octubre de 1920, tamb\xc3\xa9 a Mayr.\n_START_SECTION_\nTornada a l\'oposici\xc3\xb3 i presid\xc3\xa8ncia del Reichsrat\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la tornada a l\'oposici\xc3\xb3 continuaren les disputes amb Otto Bauer i el seu sector. Tot i aix\xc3\xb2 Bauer fou elegit president del partit, i duent a terme la seva ideologia, el maig de 1924 fund\xc3\xa0 les Republikanischer Schutzbund, una organitzaci\xc3\xb3 paramilitar del partit (com la Heimwehr del Partit Socialcristi\xc3\xa0)._NEWLINE_Renner conserv\xc3\xa0 el seu esc\xc3\xb3 al Reichsrat tant en les eleccions de 1923 com en les de 1927, tot i que la vict\xc3\xb2ria fou per al Partit Socialcristi\xc3\xa0._NEWLINE_Tot i la vict\xc3\xb2ria del Partit Socialdem\xc3\xb2crata a les eleccions anticipades de 1930 (72 de 165 escons i el 41,69% dels sufragis) i que Renner tamb\xc3\xa9 fou reelegit, el Partit Socialcristi\xc3\xa0 (CS) form\xc3\xa0 una coalici\xc3\xb3 amb el Partit Popular de la Gran Alemanya, el Landbund i el Heimatblok que sumaren 93 diputats suficients per formar govern, i el Canceller conservador Otto Ender prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 del c\xc3\xa0rrec al desembre de 1930. Tot i aix\xc3\xb2 la coalici\xc3\xb3 no es va posar d\'acord per elegir el President del Cansell Nacional (cambra baixa del parlament), el socialdem\xc3\xb2crata Matthias Eldersch fou en fou elegit. _NEWLINE_En una dif\xc3\xadcil legislatura, en qu\xc3\xa8 les disputes, la tensi\xc3\xb3 i les acusacions foren constants, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s Eldersch, el president del Consell Nacional mor\xc3\xad el 20 d\'abril de 1931, i durant nou dies el c\xc3\xa0rrec estigu\xc3\xa9 vacant. _NEWLINE_El Partit Socialdem\xc3\xb2crata present\xc3\xa0 com a candidat a substituir a Eldersch a Renner, mentre que els partits del govern de dretes no es posaren d\'acord i finalment Renner fou elegit com a tal el 29 d\'abril de 1931. _NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 no cess\xc3\xa0, i port\xc3\xa0 cap a una disputa parlament\xc3\xa0ria, que port\xc3\xa0 a un cop d\'estat del Canceller Engelbert Dollfu\xc3\x9f que convert\xc3\xad la Rep\xc3\xbablica en l\'austrofeixisme. El paper de Renner com a president del Consell Nacional fou controvertit, tot i aix\xc3\xb2 el 4 de mar\xc3\xa7 de 1933 fou destitu\xc3\xaft i el 7 de mar\xc3\xa7 el parlament fou clausurat.\n_START_SECTION_\nAustrofeixisme i nazisme, inactivitat pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que de bon comen\xc3\xa7ament tot i la clausura del parlament, el Partit Socialdem\xc3\xb2crata i Renner continuaren exercint activament, el r\xc3\xa8gim s\'an\xc3\xa0 endurint fins que la censura, i la pressi\xc3\xb3 el r\xc3\xa8gim va explotar i es van produir uns fets coneguts com a la Guerra Civil Austr\xc3\xadaca, tot i que es consider\xc3\xa0 que dur\xc3\xa0 tan sols del 12 al 16 de febrer de 1934. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 la socialdemocr\xc3\xa0cia qued\xc3\xa0 inactiva._NEWLINE_Renner don\xc3\xa0 un cert suport a la uni\xc3\xb3 amb Alemanya, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s se\'n desvincul\xc3\xa0 pel nazisme. Durant l\'Anschluss i el nazisme va estar completament desvinculat de la pol\xc3\xadtica. Tot i aix\xc3\xb2 es considera que les autoritats nazis van ser permissius amb ell, ja que "tan sols" va estar sota arrest domiciliari a casa seva a Gloggnitz (Baixa \xc3\x80ustria).\n_START_SECTION_\nCanceller d\'\xc3\x80ustria, segon mandat (1945)\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la derrota de l\'Alemanya Nazi a la Segona Guerra Mundial, Renner fou alliberat i juntament amb els pol\xc3\xadtics tornats de l\'exili, el 27 d\'abril de 1945 va formar un govern provisional amb el seu partit (socialdem\xc3\xb2crata), el Partit Popular (conservador, antics membres del Partit Socialcristi\xc3\xa0) i el Partit Comunista. Renner abandon\xc3\xa0 definitivament la teoria de la uni\xc3\xb3 amb Alemanya i apost\xc3\xa0 fortament per la independ\xc3\xa8ncia d\'\xc3\x80ustria. El seu govern fou marcat per les negociaicions amb la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica tant amb els Estats Units com el Regne Unit. Renner va satisfer les expectatives inicials dels dos b\xc3\xa0ndols de la Guerra Freda. _NEWLINE_El seu govern elabor\xc3\xa0 una nova constituci\xc3\xb3 i convoc\xc3\xa0 noves eleccions per al 25 de novembre de 1945, aquestes eleccions, per\xc3\xb2 foren guanyades per majoria absoluta pel Partit Popular (85 diputats de 165 i el 49,8% dels sufragis) mentre que el Partit Socialdem\xc3\xb2crata de Renner va obtenir 76 diputats i el 44,6% dels sufragis, els comunistes obtingueren 4 escons. Tot i la majoria absoluta conservadora, les pressions de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica van fer que continuessin els tres partits al govern, per\xc3\xb2 aquest cop Renner es va veure obligat a deixar la cancelleria a Leopold Figl, del Partit Popular.\n_START_SECTION_\nPresident d\'\xc3\x80ustria (1945-1950)\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de deixar la cancelleria, el 20 de desembre de 1945 fou elegit al Nationalrat com a President de la Rep\xc3\xbablica amb els vots dels tres partits del govern. La seva presid\xc3\xa8ncia no t\xc3\xa9 fets importants, ja que la cara visible al pa\xc3\xads l\'ostentava el canceller Leopold Figl.'