b"\n_START_ARTICLE_\nCameles\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Joan Coromines el top\xc3\xb2nim Cameles prov\xc3\xa9 de Cam\xc4\x93las, plural de Cam\xc4\x93l(l)us, camell. Es tractaria d'un \xc3\xbas metaf\xc3\xb2ric, a partir del fet que la serra darrere del poble de Cameles, la de Sant Mart\xc3\xad de la Roca, que t\xc3\xa9 dues moles seguides, com si fossin els geps d'un camell.\n_START_SECTION_\nEl vilatge de Cameles\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble, situat a 332 m alt, \xc3\xa9s format al voltant del Castell de Cameles, esmentat el segle XI, l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Fruit\xc3\xb3s i el seu cementiri, i la cellera que es cre\xc3\xa0 en aquest lloc. L'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s a l'extrem nord d'aquest recinte antic. El poble vell a penes tenia inicialment quatre carrers, en els quals es trobaven totes les cases del nucli urb\xc3\xa0. Els darrers decennis han anat apareixent noves cases a\xc3\xafllades, en els entorns del poble (al nord del poble antic, al voltant del cementiri actual, al sud i sud-est del mateix poble, a prop del Mas Vidal, etc), que n'han incrementat lleugerament la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_\xc3\x89s el lloc d'origen de la fam\xc3\xadlia vescomtal de Castellnou. L'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Fruit\xc3\xb3s, d\xe2\x80\x99origen prerom\xc3\xa0nic, fou en gran part refeta el segle XIV (conserva un portal rom\xc3\xa0nic del XII); hom ha descobert recentment unes pintures murals g\xc3\xb2tiques amb escenes de la vida de Jesucrist. Conserva tamb\xc3\xa9 els retaules g\xc3\xb2tics de Santa Agn\xc3\xa8s, obra de Francesc Ferrer, deixeble de Pere Bar\xc3\xb3, de la fi del segle\xc2\xa0xiv, i de Sant Nicolau (del Mestre del Rossell\xc3\xb3, del comen\xc3\xa7ament del segle XV). Ll\xc3\xa0tzer Tremulles esculp\xc3\xad el retaule de la Concepci\xc3\xb3 (1644) i el retaule major de Sant Fruit\xc3\xb3s (1645).\n_START_SECTION_\nLa Casa del Com\xc3\xba\n_START_PARAGRAPH_\nLa Casa del Com\xc3\xba de Cameles no es troba en cap dels tres pobles del terme, sin\xc3\xb3 a la zona m\xc3\xa9s septentrional i plana del terme. \xc3\x89s al Riberal, al lloc hist\xc3\xb2ricament conegut com a Pla del Perer del Duc, o la Ferreria, i actualment com a Mas de l'Esteve. \xc3\x89s al nord-est de la cru\xc3\xaflla (punt rod\xc3\xb3) de les carreteres D - 615 i D - 58, a prop i a migdia del Mas Tinyeres, molt a prop del Pla de l'Auxinell, del terme de Castellnou dels Aspres. S'hi ha desenvolupat tamb\xc3\xa9 una petita urbanitzaci\xc3\xb3, entre el Mas d'en Trilles, el Mas Tinyeres, el Mas de l'Esteve i la Casa del Com\xc3\xba. Com \xc3\xa9s l\xc3\xb2gic, en el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812 no apareix aquest petit nucli, per\xc3\xb2 s\xc3\xad els masos de l'Esteve, del Peirer, el del Massot i els petits masos de Pere Peirer i de Josep Casanova, entre d'altres.\n_START_SECTION_\nEl vilatge de Polig\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a menys d'un quil\xc3\xb2metre en l\xc3\xadnia recta de Cameles, Polig \xc3\xa9s situat al nord-nord-est del cap de la comuna i a uns 750 metres al sud-est de Vallcrosa. \xc3\x89s a peu de la carretera D58, a mig cam\xc3\xad del poble de Cameles des de la carretera general. Una mica al nord del poble \xc3\xa9s el lloc d'on surt cap a ponent la carretera local que mena a Vallcrosa. La carretera, abans d'arribar a Polig des del nord, hi fa un revolt tancat per salvar l'elevaci\xc3\xb3 en la qual es troba el poble._NEWLINE_El vilatge hist\xc3\xb2ric constava pr\xc3\xa0cticament nom\xc3\xa9s de dos carrers, un d'ells la mateixa carretera; modernament s'hi han obert tres carrers m\xc3\xa9s, que acullen les noves edificacions que han eixamplat cap a l'est, l'oest i el nord una mica el poble vell.\n_START_SECTION_\nEl vilatge de Vallcrosa\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Vallcrosa est\xc3\xa0 situat a cosa d'1 quil\xc3\xb2metre i 200 metres al nord-nord-oest de Cameles i uns 750 metres al nord-oest de Polig. \xc3\x89s a la vall del C\xc3\xb2rrec de Vallcrosa, que poca abans d'arribar al vilatge ha canviat de direcci\xc3\xb3: de sud a nord per d'oest a est._NEWLINE_Tot i ser un poble petit, s'hi reconeixen tres ve\xc3\xafnats: de llevant a ponent, Vallcrosa de Baix, Vallcrosa del Mig i Vallcrosa de Dalt, als quals, en els darrers anys, s'han anat afegint cases entremig. fins a formar una certa continu\xc3\xaftat urbana. El poble havia tingut l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel, actualment annexa a una casa particular.\n_START_SECTION_\nSant Mart\xc3\xad de la Roca\n_START_PARAGRAPH_\nLa capella de Sant Mart\xc3\xad de la Roca est\xc3\xa0 situada dalt de la muntanya del mateix nom, gaireb\xc3\xa9 al centre del terme comunal. \xc3\x89s aquesta la muntanya que, per la seva forma, justifica el top\xc3\xb2nim Cameles.\n_START_SECTION_\nSanta Cec\xc3\xadlia de Rell\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Rell\xc3\xa0 (Rilianum) \xc3\xa9s documentat des del 941, i la seva esgl\xc3\xa9sia de Santa Cec\xc3\xadlia, esmentada el 1344, probablement era anterior al 1300. Ha desaparegut tot vestigi, tant del poble com de l'esgl\xc3\xa9sia, i es desconeix el lloc on es trobava. El top\xc3\xb2nim es conserva en el Pla de Rell\xc3\xa0, a l'extrem nord-est de la comuna, que s'est\xc3\xa9n pels termes comunals de Cameles i Castellnou, a banda i banda de la Ribera de Castellnou.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Cameles era un terme amb for\xc3\xa7a h\xc3\xa0bitat dispers, tot i que en l'actualitat algun dels masos del terme s\xc3\xb3n ja desapareguts o en ru\xc3\xafnes. Es conserven les edificacions rurals seg\xc3\xbcents: el Casot, el Casot d'en Blanc, abans Mas Petit d'en Casanova, el Cortal, el Cortal de Baix, el Cortal de l'Esteve, el Cortal d'en Cam\xc3\xb3, el Cortal d'en Clotes, el Cortal d'en Llinars, el Cortal d'en Gat, o d'en Grau, el Cortal d'en Parent, la Ferreria, Mas Aubert, Mas Baus, Mas Bernada, abans Mas Petit d'en Peirer, Mas Bonaf\xc3\xb3s, Mas Cat\xc3\xb3, Mas Clotes, abans Mas Petit de Cubr\xc3\xad, Mas Comes, Mas de Bellavista, Mas de Cubr\xc3\xad - Manjolet, abans Mas de Cubr\xc3\xad, Mas de la Fustera, Mas de la Mollera, Mas de l'Esteve, o dels Esteves, Mas del Fonollar, Mas de l'Oliver, Mas del Peirer, Mas del Poll, Mas del Sastre, Mas dels Clots, abans d'en Gil o del Peirer, Mas dels Clots (diferent de l'anterior), Mas dels Horts, Mas de n'Albi, Mas d'en Batll\xc3\xb3, abans d'en Vallserra, Mas d'en Costa, Mas d'en Feliu, Mas d'en F\xc3\xa8lix, Mas d'en Garista, abans d'en Grau, Mas d'en Llinars, dos Mas d'en Parent diferents, Mas d'en Pere Martra, Mas d'en Perot, Mas d'en Pierrot, abans d'en Clotes, Mas d'en Ramonet, Mas d'en Torres, Mas d'en Trilles, abans d'en Massot o de la Massota, Mas d'en Vidal, Mas Fines, Mas Gran de l'Oliver, Mas Juli\xc3\xa0, Mas Mascle, Mas Morer, Mas Nou, Mas Pastor, abans Mas Petit d'en Brial, Mas Petit de l'Esteve, Mas Petit de l'Oliver, Mas Petit del Peirer, Mas Planelles, Mas Sobrequers, Mas Tinyeres, Mas Vila, el Mol\xc3\xad, la Teuleria d'en Parent i la Torre._NEWLINE_Entre els masos en ru\xc3\xafnes, o ja desapareguts, es troben la Barraca d'en Poll, Can Peirer, el Cortal d'en Brial, el Cortal d'en Mar\xc3\xa7al, el Mas d'en Caselles Fonollar, el Mas d'en Juli\xc3\xa0, abans de n'Audet, Mas Petit del Marqu\xc3\xa8s, Mas Petit d'en Brial i Mas Petit de Vig\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa topon\xc3\xadmia reflecteix a Cameles el tipus d'accidents geogr\xc3\xa0fics que conformen el terme. Aix\xc3\xad, hi trobem obagues, com el Bac del Montou, el Bac de Sant Mart\xc3\xad i els Bacs; solanes, com el Sol\xc3\xa0 de les Estalenses, el Sol\xc3\xa0 del Montou, el Sol\xc3\xa0 de Sant Mart\xc3\xad, la Solana i la Solana d'en Tuixagues; boscs, com el Bosc d'Amunt, el Bosc de la Roca, el Bosc d'en Maria; colls de muntanya, com la Collada de les Planes i el Coll de la Roca; comes, com la Coma (nom antic, en des\xc3\xbas), Comallaneres i les Comelles; muntanyes i serres o serrats, com el Montou, la Muntanya de la Caixeta (nom tamb\xc3\xa9 en des\xc3\xbas), la Roca, o Roca de Sant Mart\xc3\xad, la Serra o Serrat de Cantallop, la Serra de la Solana d'en Tuixagues, el Serrat de la Mare, el Serrat de la Roca, o de Sant Mart\xc3\xad, el Serrat de les Canals, el Serrat del C\xc3\xb2rrec, el Serrat del Montou, el Serrat d'en Ferrer, el Serrat d'en Padern, el Serrat d'en Prunet, el Serrat d'en Poll i el Serrat d'en Vidal; planes, com el Pla del Duc (nom antic), la Plana d'en Prunet i les Planes.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme de Cameles cal distingir dues zones ben diferenciades: el ter\xc3\xa7 -o menys del ter\xc3\xa7- nord-oriental, pla, que forma part del Riberal de la Tet, i la resta del territori, de ple dins dels Aspres. En el riberal, els cursos d'aigua solen ser agulles d'irrigaci\xc3\xb3, com l'Agulla de la Dou, l'Agulla de la Mollera d'en Marc, l'Agulla del Mas Comes, l'Agulla del Mas del Sastre, l'Agulla del Mas dels Esteves, l'Agulla del Mas Nou, l'Agulla de l'Ull del Mas Nou, l'Agulla de l'Ull d'en Maria, l'Agulla d'en Maria, o Agull\xc3\xb3, o Agulla de l'Agull\xc3\xb3, el Rec de Perpiny\xc3\xa0, o de les Canals, Rec de Tu\xc3\xafr, l'Ull de la Balmeta, l'Ull del Mas dels Clots, l'Ull del Mas dels Esteves, l'Ull del Mas Nou, l'Ull d'en Maria, o de Bellavista, i l'Ull d'en Plom, o dels Campots._NEWLINE_D'altra banda, a la zona muntanyosa dels Aspres, s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents els c\xc3\xb2rrecs: C\xc3\xb2rrec de Cantallop, de la Calcina, de la Dou, de la Font del Llop, de la Font de Par\xc3\xads, de la Roca, de la Solana, de la Solana del Cortal de Baix, de la Solana del Cam\xc3\xad de Santa Coloma, de la Solana d'en Tuixagues, o dels Argentissos, del Bosc de la Roca, del Bosc dels Clots, del Cortal d'en Mar\xc3\xa7al, del Cortal d'en Pujol, o C\xc3\xb2rrec de Cameles, C\xc3\xb2rrec de les Burgueres, del Fonollar, del Mas dels Horts, del Mas del Teuler, del Mas d'en Feliu, del Mas d'en Juli\xc3\xa0, del Montou, del Poll, del Roure d'en Carbonell, dels Bacs, dels Boixos, d'en Mart\xc3\xad, d'en Pellicer, de Polig, de Sant Mart\xc3\xad, de Vallcrosa, el C\xc3\xb2rrec Fondo i el C\xc3\xb2rrec Tort._NEWLINE_El territori de Cameles est\xc3\xa0 definit en unes valls vertebrades pels principals cursos d'aigua: la Ribera de Castellnou, la Ribera de Cameles, o de Polig i Vallcrosa, i la Ribera de Sant Juli\xc3\xa0, o la Galiana, o de les Illes (anomenat en algun tram C\xc3\xb2rrec del Mas d'en Mar\xc3\xa7al)._NEWLINE_Hi ha dues fonts importants, totes dues anomenades Font Captada.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides o indrets significats del territori de Cameles s\xc3\xb3n les seg\xc3\xbcents (alguns indiquen territori, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n coincidents amb noms de masies, de c\xc3\xb2rrecs o altres): l'Agull\xc3\xb3, els Argentissos, els Bais, o Baixos, el Benefici, el Bruguerar, les Burgueres, Cam\xc3\xad de Vallcrosa, Camp de la Vinya, Camp de l'Hort, Camp del Marxant, Camp del Masot, Camp del Prat, Camp dels Selvier, Camp dels Tres Cantons, Camp d'en Treball, el Camp Llarg, Cantallop, el Casot d'en Blanc, els Clots, la Colomina de l'Era, C\xc3\xb2rrec del Montou, C\xc3\xb2rrec dels Boixos, el Cortal de Baix, el Cortal de l'Esteve, el Cortal d'en Parent, la Creu del Cam\xc3\xad de Molig, la Devesa, o la Balmeta, la Feixa, el Fonollar, Font Cintuse, la Font de Par\xc3\xads, l'Hort d'Amunt, el Mas de Bellavista, el Mas de Cubr\xc3\xad, el Mas de la Massota, el Mas de l'Esteve, el Mas del Peirer, el Mas del Poll, el Mas dels Horts, el Mas del Teuler, el Mas de n'Albi, el Mas d'en Batll\xc3\xb3, abans d'en Vallserra, el Mas d'en Carmanyes, el Mas d'en Costa, el Mas d'en F\xc3\xa8lix, el Mas d'en Germ\xc3\xa0, el Mas d'en Juli\xc3\xa0, el Mas d'en Llinars, el Mas d'en Perot, el Mas Petit del Marqu\xc3\xa8s, el Mol\xc3\xad, la Mollera, la Mollera d'en Marc, el Pont del Mas Nou, les Quatre Rutes de Corbera, el Rec de Perpiny\xc3\xa0, Reixac, la Roca, o Roca de Sant Mart\xc3\xad, els Siures, la Teuleria d'en Parent, la Vinya Vella i les Vinyes del Pla de Rell\xc3\xa0. Alguns s\xc3\xb3n ja noms antics, en des\xc3\xbas: l'Auzinell, la Balmeta, Cabrafiga,_NEWLINE_Alguns dels top\xc3\xb2nims indiquen fites o senyals termenals: dos anomenats simplement Pil\xc3\xb3, el Pil\xc3\xb3 del Cam\xc3\xad de Castellnou, el Pil\xc3\xb3 del Montou, o Cim del Serrat del Montou, el Pil\xc3\xb3 del Roc de les Deix i el Roc d'en Ferrer.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, Cameles \xc3\xa9s dividit en dues seccions: la del Parc del Pla del Duc i la de Sant Mart\xc3\xad de Cameles. La primera \xc3\xa9s menys d'una quarta part del terme comunal, al seu extrem nord-oest, i la segona abra\xc3\xa7a tota la resta del terme. La secci\xc3\xb3 del Parc del Pla del Duc correspon a la plana del Riberal de la Tet, al qual pertany (mentre que la resta del terme \xc3\xa9s als Aspres, m\xc3\xa9s muntanyosos. Les partides que l'integren s\xc3\xb3n el Camp del Pont del Mas Nou, la Mollera, Font Cintus, els Camps dels Tres Cantons, el Camp del Masot, amb el Mas d'en Pere M\xc3\xa0rtir, l'Agull\xc3\xb3, lo Benefici, la Mollera d'en Marc, el Rec de Perpiny\xc3\xa0, el Camp d'en Treball, amb el Petit Mas de Pau Brial i el Petit Mas de Rosa Vigo, el Mas d'en Llinars, amb el mas d'aquest nom, el Camp de l'Hort, amb el Petit Mas de Paire Sebasti\xc3\xa0, la Feixa, amb el Mas Nou, el C\xc3\xb2rrec del Montou, amb el Petit Mas de Fructu\xc3\xb3s Oliver i el Petit Mas d'Esteve Esteve, el Camp del Prat, el Mas de l'Esteve, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Mas del Peirer, el Petit Mas de Pere Peirer i el Petit Mas de Josep Casanova, el Mas de la Massota, amb el Mas de la Massota, el Mas d'en Carmanyes, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Serrat d'en Padern, les Vinyes del Pla de Rell\xc3\xa0, el Mas d'en Perot, amb el mas d'aquest nom, el Camp dels Selvier, el Mas de Cubr\xc3\xad, amb aquest mas, el Camp del Marxant, amb el Mas de Rafael Grau,  el Petit Mas dels hereus d'Andreu Cubr\xc3\xad i el Petit Mas de Brial Cubr\xc3\xad, el Camp de la Vinya, el Camp del Prat, la Colomina de l'Era i el Camp d'en Balceres, amb el Mas d'en Balceres._NEWLINE_D'altra banda, les partides de Sant Mart\xc3\xad de Cameles s\xc3\xb3n el Mas Petit del Marqu\xc3\xa8s, amb el seu mas, el Montou, el Sol\xc3\xa0 del Montou, el Bac del Montou, el C\xc3\xb2rrec dels Bucs, el Mas de Bellavista, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Cortal de l'Esteve, amb el cortal d'aquest nom, lo Camp Llarg, la Plana d'en Prunet, el Serrat d'en Prunet, el Mas d'en Costa, amb el mas d'aquest nom, el Sol\xc3\xa0 de les Estalenses, amb la casa i cortal d'Oliver Grau i el Mas de Miquel Llotes, la Teuleria d'en Parent, amb el Mas d'en Ramonet, el Mas d'en Parent i una b\xc3\xb2bila, Polig, el Cortal d'en Llinars, amb el poble de Polig i els Cortals de Camboi i de Grau, la Creu del Cam\xc3\xad de Polig, los Valls, el Mas del Peirer, amb el mas d'aquest nom, el Cam\xc3\xad de Vallcrosa, el Mas d'en F\xc3\xa8lix, amb el mas hom\xc3\xb2nim, els Clots, la Vinya Vella, los Bacs, el Serrat del C\xc3\xb2rrec, el Mas d'en Juli\xc3\xa0, amb el mas d'aquest nom, el Serrat de la Marra, Comellaneres, el Sol\xc3\xa0 de Sant Mart\xc3\xad, el Serrat de les Canals, Cameles, amb el Mas d'en Vidal i el poble de Cameles, el Cortal de les Clotes Vidal i les ru\xc3\xafnes del Castell de Cameles, Vallcrosa, amb el poble d'aquest nom, dividit en dos nuclis, el Baix i el del Mig, el Mas d'en Torres, amb dues construccions diferents amb aquest nom, el Mas de Fructu\xc3\xb3s Oliver, amb el mas d'aquest nom, el Mas del Fenollar, amb el mas hom\xc3\xb2nim, Sobre el Cam\xc3\xad de Cameles a Vallcrosa, els Siurers, el Mas d'en Germ\xc3\xa0, amb aquest mas, el Bac de Sant Mart\xc3\xad, el Serrat de Sant Mart\xc3\xad, amb la capella de Sant Mart\xc3\xad de la Roca, la Roca, amb el mas d'aquest nom, el Mas d'en Feliu, amb aquest mas, el Fenollar, amb un cortal, Cantallop, el Mas dels Horts, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Bosc d'Amunt, les Burgueres, amb el Cortal d'en Mar\xc3\xa7al, i la Solana.\n_START_SECTION_\nVies de comunicaci\xc3\xb3 antiga\n_START_PARAGRAPH_\nPer Cameles passava la Via Conflentana, seguint un tra\xc3\xa7at sud-est a nord-oest, segons els vestigis trobats seguint l'actual D - 615.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nTravessen el terme de Cameles diverses carreteres, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s una arriba al nucli principal de poblaci\xc3\xb3. Es tracta de la D - 58 (D - 612, a Cameles - Cameles), que arrenca de la carretera D - 612 a prop del Mas d'en Llinars i duu al poble de Cameles en quasi 6 quil\xc3\xb2metres, passant per Polig despr\xc3\xa9s d'enlla\xc3\xa7ar amb la D - 615._NEWLINE_Pel sector nord del terme comunal, al Riberal, discorren, paral\xc2\xb7leles, l'esmentada D - 615 i m\xc3\xa9s al nord, a l'extrem del terme, la D -612. La segona no t\xc3\xa9 comunicaci\xc3\xb3 directa amb el poble de Cameles, per\xc3\xb2 s\xc3\xad a trav\xc3\xa9s de la D - 58._NEWLINE_La D - 612 (Elna - N - 116, a Millars), travessa el Riberal de Cameles de sud-est a nord-oest, i la D - 615 (Tu\xc3\xafr - Illa), discorre paral\xc2\xb7lela a l'anterior. A trav\xc3\xa9s d'elles dues Cameles es comunica amb les poblacions de les comarques del Rossell\xc3\xb3 i del Conflent.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nUna \xc3\xbanica l\xc3\xadnia d'autob\xc3\xbas passa pel terme de Cameles; es tracta de la l\xc3\xadnia 391 del servei departamental de Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac, que va de Tu\xc3\xafr a Cameles primer per la carretera D - 612 i despr\xc3\xa9s per la D - 58, passant per la Ferreria i la Casa del Com\xc3\xba de Cameles, el Pla de l'Auxinell, de Castellnou dels Aspres, Polig i Vallcrosa. Per aquesta carretera, Tu\xc3\xafr \xc3\xa9s a 20 minuts del poble de Cameles, la Ferreria, la Casa del Com\xc3\xba de Cameles i el Pla de l'Auxinell a 10, Vallcrosa a 5, i Polig a 3.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos camins enllacen Cameles, Polig i Vallcrosa amb els pobles dels entorns. Uns s\xc3\xb3n ja en forma de carretera: la Ruta -abans cam\xc3\xad- de Corbera a Tu\xc3\xafr, i la Ruta -tamb\xc3\xa9 abans cam\xc3\xad- de Millars a Tu\xc3\xafr; d'altres s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de Castellnou, el de Corbera, el de la Cabana, o de Corbera la Cabana, el de Fontcoberta, el de Millars des de Cameles, el de Millars des de Vallcrosa, el de Perpiny\xc3\xa0, el de Queix\xc3\xa0s, el de Santa Coloma, o de Santa Coloma de les Illes, el de Sant Feliu, anomenat Cam\xc3\xad de Castellnou a Millars, el de Vilanova i el Cam\xc3\xad Vell de Millars. D'altres s\xc3\xb3n camins interns del terme de Cameles: Cam\xc3\xad de Bellavista, des de Vallcrosa, Cam\xc3\xad de la Muntanya, Cam\xc3\xad de la Roca, Cam\xc3\xad del Mas del Poll, Cam\xc3\xad dels Bacs, Cam\xc3\xad dels Clots, Cam\xc3\xad de Polig, Cam\xc3\xad de Vallcrosa, Cam\xc3\xad de Vallcrosa a Polig (o a l'inrev\xc3\xa9s) i Cam\xc3\xad Vell de la Muntanya. Esment a part mereixen la Carrerada, antic cam\xc3\xad ramader, i el Cam\xc3\xad Ral.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie agr\xc3\xadcola \xc3\xa9s d\xe2\x80\x99unes 470 ha. Hi predomina, al sec\xc3\xa0, la vinya (unes 320 ha) i els cereals (unes 5 ha), i al regadiu, els arbres fruiters (unes 90 ha; presseguers, albercoquers) i les hortalisses (unes 30 ha). Hi ha m\xc3\xa9s de 250 caps de bestiar ov\xc3\xad. L'abandonament dels conreus en aquesta zona dels Aspres a benefici del regadiu de la plana ha provocat el despoblament del municipi.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme de Cameles hi havia hagut almenys tres d\xc3\xb2lmens; un d'ells ha desaparegut, destru\xc3\xaft: el Dolmen del C\xc3\xb2rrec de Montou; els altres dos, el Dolmen de les Arques del Coll del Moro i la Caixeta, subsisteixen, si b\xc3\xa9 el primer ha estat molt anys sense que ning\xc3\xba el retrob\xc3\xa9s, i el segon ha estat traslladat un tros m\xc3\xa9s a l'est, dins del terme de Corbera la Cabana.\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nDiverses restes romanes han estat trobades a Cameles. Un ta\xc3\xbct de ploma al Pla de Rell\xc3\xa0, no gaire lluny de l'actual Casa del Com\xc3\xba, \xc3\xa0mfores de diverses proced\xc3\xa8ncies al Pla als peus del Montou, al nord-oest del terme, cer\xc3\xa0miques protohist\xc3\xb2riques; als Valls, al nord, prop del Mas de Bellavista, cer\xc3\xa0miques modelades; a Reixac, a prop de l'anterior, fragments de cer\xc3\xa0mica dom\xc3\xa8stica i restes de metall, tal vegada procedent d'una necr\xc3\xb2polis protohist\xc3\xb2rica._NEWLINE_Un mil\xc2\xb7liari rom\xc3\xa0 sense cap inscripci\xc3\xb3 va ser utilitzat a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Fruit\xc3\xb3s de Cameles, com a material de construcci\xc3\xb3, a l'estil de diversos altres mil\xc2\xb7liaris que han estat trobats fent de peus d'altar o de piques beneiteres.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori de Cameles, documentat el 878, fou un alou d'Ansemund i la seva muller Quixol, pares de Sentill i avis de Guillem I de Vallespir (despr\xc3\xa9s, de Castellnou). Apareix documentat el 941 el kastro Camelas, i el seu territori inclo\xc3\xafa el de Castellnou dels Aspres. Per contraposici\xc3\xb3 al castell nou d'aquest darrer poble, el Castell de Castellnou, el castell vell seria el de Cameles. Amb la creaci\xc3\xb3 del vescomtat, els anys 988-990, s'inici\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 del castell nou._NEWLINE_Al segle\xc2\xa0xii era Pere de Cameles -el de la inscripci\xc3\xb3 en un muntant de la porta de Sant Fructu\xc3\xb3s de Cameles, possiblement d'una branca lateral dels Castellnou, qui tenia el senyoriu de Cameles, com a vassall del vescomte. Cameles segu\xc3\xad sempre les mateixes vicissituds que el vescomtat de Castellnou.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Cameles ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 1, denominat Els Aspres, amb capitalitat a la vila de Tu\xc3\xafr i amb els pobles de Banyuls dels Aspres, Brull\xc3\xa0, Calmella, Cameles, Castellnou dels Aspres, Forques, Llaur\xc3\xb3, Llupi\xc3\xa0, Montoriol, Oms, Pa\xc3\xa7\xc3\xa0, Pollestres, Pontell\xc3\xa0 i Nyils, Queix\xc3\xa0s, Santa Coloma de Tu\xc3\xafr, Sant Joan la Cella, Terrats, Torderes, Trasserra, Trullars i Vilamulaca. Hi ha estat escollits com a consellers departamentals \xc3\x89dith Pugnet, del Partit Comunista - Front d'esquerra, Vicepresident del Consell departamental, adjunta al batlle de Cabestany, i Ren\xc3\xa9 Oliv\xc3\xa9, del Partit Socialista, Vicepresident del Consell departamental, batlle de Tu\xc3\xafr.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nCameles, Polig i Vallcrosa no disposen de cap escola, per\xc3\xb2 els seus infants poden anar als centres d'ensenyament dels pobles propers. Per a la maternal, hi ha escoles a Corbera de les Cabanes, Sant Feliu d'Avall, Millars, Sant Feliu d'Amunt i Tu\xc3\xafr, totes a menys de 5 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia. Per a l'ensenyament primari, les mateixes, afegint-hi l'escola de Corbera del Castell. Per a la secund\xc3\xa0ria, els col\xc2\xb7legis m\xc3\xa9s propers s\xc3\xb3n al Soler, Illa, Tu\xc3\xafr, Toluges, Sant Esteve del Monestir i Estagell, i pel que fa al batxillerat, els liceus m\xc3\xa9s propers s\xc3\xb3n a Perpiny\xc3\xa0."