b"\n_START_ARTICLE_\nVenera 3\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1965, el Comit\xc3\xa8 Central, frustrat per la pobra traject\xc3\xb2ria de l'Oficina de Disseny OKB-1 de Sergei Koroliov, va reassignar el programa de sondes planet\xc3\xa0ries a l'Oficina de L\xc3\xa0votxkin. Des de l'any 1958 s'havien superat les dues dotzenes d'intents i el Luna 2 i el Luna 3 havien estat les \xc3\xbaniques sondes que havien completat satisfact\xc3\xb2riament els objectius de la missi\xc3\xb3. Mentrestant, els Estats Units havien tingut \xc3\xa8xit amb la sonda Mariner 2, en missi\xc3\xb3 a Venus, i la sonda Mariner 4, en missi\xc3\xb3 a Mart, i despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99una llarga s\xc3\xa8rie de fallades en les seves  sondes lunars, la Ranger 6 havia impactat amb \xc3\xa8xit a la Lluna (amb un sistema de televisi\xc3\xb3 que tanmateix havia fracassat) i la Ranger 7 que, aquest cop s\xc3\xad, havia pogut enviar fins i tot una s\xc3\xa8rie d\xe2\x80\x99imatges de televisi\xc3\xb3._NEWLINE_L'Oficina de L\xc3\xa0votxkin va iniciar un programa de proves exhaustiu de les sondes Venera i Luna, mentre que Koroliov sempre s'havia oposat a la idea de proves de banc, excepte en naus tripulades. Entre altres defectes de disseny van descobrir que, despr\xc3\xa9s de ser sotmeses a una prova de centr\xc3\xadfugaci\xc3\xb3, els m\xc3\xb2duls d'aterratge de les Venera fallaven a la meitat de les forces G que se suposava que havien de resistir.\n_START_SECTION_\nLa missi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa missi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta nau era aterrar a la superf\xc3\xadcie venusiana. El cos d'entrada contenia un sistema de comunicaci\xc3\xb3 radiof\xc3\xb2nica, instruments cient\xc3\xadfics, fonts d'energia el\xc3\xa8ctrica i medallons amb l'escut de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica._NEWLINE_La sonda d'entrada suposadament es va estavellar sobre Venus l'1 de mar\xc3\xa7 de 1966, cosa que convertiria la Venera 3 en el primer enginy constru\xc3\xaft pels humans que arribava a la superf\xc3\xadcie d'un altre planeta. Tot i aix\xc3\xad, els seus sistemes de comunicacions havien fallat abans d'arribar a Venus.\n_START_SECTION_\nSistema d'alimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema d\xe2\x80\x99energia per a la nau portadora era notable, ja que era el primer \xc3\xbas operatiu de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules solars de l\xe2\x80\x99arsenur de gal\xc2\xb7li (GaAs) a l\xe2\x80\x99espai. Les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules solars de GaAs, fabricades per Kvant, van ser triades a causa del seu major rendiment en entorns d'alta temperatura. Dos panells solars de dos metres quadrats eren les responsables de carregar les bateries recarregables._NEWLINE_La sonda d\xe2\x80\x99entrada s'alimentava d'unes bateries no recarregables"