b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Roses\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una esgl\xc3\xa9sia de tres naus, creuer coronat per una c\xc3\xbapula i cap\xc3\xa7alera poligonal. Les naus laterals corresponen a la successi\xc3\xb3 de tres capelles comunicades entre si. S'hi distingeixen dos sectors de distinta cronologia: la cap\xc3\xa7alera i el transsepte corresponen al temple de finals del XVIII (bene\xc3\xaft el 1796). En canvi, les naus i el frontis s\xc3\xb3n una obra de reforma i ampliaci\xc3\xb3 de la segona meitat del XIX (iniciada el 1863). Ambdues parts s\xc3\xb3n cobertes amb voltes de can\xc3\xb3 amb llunetes, arcs formers i motlluratge ornamental. L'interior s'estructura en dos nivells, curiosament amb el s\xc3\xb2l for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s elevat a les naus, de manera que hi ha una graonada per baixar al creuer i al presbiteri. La cap\xc3\xa7alera, que cont\xc3\xa9 l'altar major, presenta un espai perif\xc3\xa8ric a manera de girola._NEWLINE_A la dreta hi ha la sagristia i a l'esquerra una capella a la que s'accedeix a trav\xc3\xa9s d'una porta situada al creuer. La fa\xc3\xa7ana qued\xc3\xa0 inacabada donat que li manca el coronament superior. Consta d'un cos central format per la portada amb l'emmarcament motllurat i dues pilastres per banda, amb falsos capitells toscans, i un gran fris de tr\xc3\xadglifs a l'entaulament. Entre les pilastres hi ha dues grans forn\xc3\xadcules, ara cegades. Als dos segments laterals s'hi obriren grans finestrals rectangulars (ara tapiats) coronats per grans timpans amb arc de dovellatge a saltacavall i la dovella de la clau ressaltada. Hi ha una espadanya a l'extrem de migdia, sobre el mur de base d'un campanar que no es constru\xc3\xad. Tot l'edifici es troba bastit amb pedres desbastades, excepte la fa\xc3\xa7ana monumental vuitcentista, formada per grans carreus ben escairats de pedra calc\xc3\xa0ria d'Avinyonet.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del setge de Roses de 1794-1795, la poblaci\xc3\xb3 medieval de Roses situada a l'interior de la Ciutadella, fou definitivament abandonada. Aix\xc3\xb2 va permetre el desenvolupament del raval que havia anat creixent extramurs, situat vora el port a tocar de la riera dels Ginjolers. Per la destrucci\xc3\xb3 soferta a la bas\xc3\xadlica rom\xc3\xa0nica i la deserci\xc3\xb3 de la comunitat mon\xc3\xa0stica de Santa Maria de Roses a causa dels bombardeigs i altres efectes de la guerra, es decid\xc3\xad la construcci\xc3\xb3 d'un temple parroquial fora de la ciutadella, al centre del nou nucli urb\xc3\xa0. L'esgl\xc3\xa9sia fou projectada per Antonio L\xc3\xb3pez Sope\xc3\xb1a l'any 1792. Les obres comencen el 29 de juny de 1972, i l'esgl\xc3\xa9sia es consagra un any despr\xc3\xa9s, exactament el segon diumenge d'octubre del 1796. L'any 1803, Francisco Soriano fa un informe sobre la solidesa dels fonaments i estructures. _NEWLINE_Com a tota la vila nova, l'\xc3\xbaltim setge de Roses (1808) comport\xc3\xa0 greus danys a l'esgl\xc3\xa9sia, que foren parcialment reparats en els anys posteriors al conflicte. A causa d'aquests estralls, del temple inicial nom\xc3\xa9s es conserven l'absis, el creuer i la c\xc3\xbapula. Per aix\xc3\xb2 el 1815, el mestre d'obres Lloren\xc3\xa7 Rovira hi fa algunes reparacions. L'any 1853 projecte de reforma i ampliaci\xc3\xb3 de l'arquitecte empordan\xc3\xa8s Mart\xc3\xad Sureda y Deulovol, qui dissenya la portalada s'inspir\xc3\xa0, evidentment en la Porta de Mar, renaixentista, de la Ciutadella de Roses._NEWLINE_El 1936, durant la Guerra Civil espanyola, fou saquejada i tot seguit es destin\xc3\xa0 a mercat i a magatzem municipal. Acabat el conflicte, fou reacondicionada i s'hi reinstaur\xc3\xa0 el culte. Entre 1959 i 1963 es reprengu\xc3\xa9 i s'acab\xc3\xa0 el projecte de Mart\xc3\xad Sureda, amb la construcci\xc3\xb3 de tres voltes. En aquests anys es renov\xc3\xa0 el paviment, i m\xc3\xa9s endavant el teulat de la nau (1980), les fa\xc3\xa7anes i els altres teulats (1992-1993) i, finalment, l'interior (1995)."