b"\n_START_ARTICLE_\nNucli hist\xc3\xb2ric de Culla\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli hist\xc3\xb2ric de Culla, a la comarca de l'Alt Maestrat, est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft pel nucli antic de Culla, el qual ofereix un recorregut amb diferents edificis rehabilitats carregats d'hist\xc3\xb2ria, carrers i carrerons, places i placetes plenes de tradici\xc3\xb3, que van ser catalogats com un B\xc3\xa9 d'Inter\xc3\xa8s Cultural, presentant anotaci\xc3\xb3 ministerial n\xc3\xbamero: RI-53-0000593, i data d'anotaci\xc3\xb3 21 de maig de 2004.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCulla \xc3\xa9s una poblaci\xc3\xb3 de remots or\xc3\xadgens que arriben a \xc3\xa8poques prehist\xc3\xb2riques, la qual cosa queda palesa en les restes arqueol\xc3\xb2giques i en les pintures rupestres que es localitzen en la seva demarcaci\xc3\xb3._NEWLINE_Fins al segle XIII, amb la conquesta dels territoris per les tropes del rei Jaume I d'Arag\xc3\xb3, Culla va estar sota el domini \xc3\xa0rab. El 1233 va ser reconquerida per Balasc d'Alag\xc3\xb3, i reb\xc3\xa9 la carta pobla el 1244._NEWLINE_\xc3\x89s aquest moment hist\xc3\xb2ric, Culla tenia un important castell, el conegut com a castell de Culla, per la seua estrat\xc3\xa8gica situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica i l'ampli territori que dominava._NEWLINE_Com va passar amb territoris i edificis d'altres localitats properes, amb el temps, Culla va acabar pertanyent a l'orde del Temple, al voltant del 1303, i pass\xc3\xa0 m\xc3\xa9s tard, en entrar en crisi l'esmentat orde militar, a l'orde de Montesa._NEWLINE_El 1345, es produeix el naixement del que es va anomenar la Setena de Culla o Comunitat d'herbatge, constitu\xc3\xafda per: Culla, Atzeneta, Vistabella, Benassal, La Torre d'En Besora, Benafigos i Vilar de Canes. Es tractava d'una agrupaci\xc3\xb3 de municipis que va dur a terme la compra dels drets d'explotaci\xc3\xb3 dels recursos pecuaris i forestals a l'orde de Montesa, que s'estava quedant amb totes les possessions de l'orde del Temple, les quals afectaven tots els municipis de la comunitat; amb aix\xc3\xb2, pretenien defensar amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a els seus interessos ramaders comuns, enfront dels de l'orde de Montesa. Aquesta agrupaci\xc3\xb3 va continuar en funcionament fins a mitjan segle XIX. No es pot perdre de vista que la principal activitat econ\xc3\xb2mica de la zona en aquesta \xc3\xa8poca era l'agricultura de sec\xc3\xa0 (ametller, olivera, avellaner, vinya i cereals), i la ramaderia, especialment l'extensiva (ov\xc3\xad, capr\xc3\xad, bov\xc3\xad) i, en molta menor import\xc3\xa0ncia, la ramaderia intensiva, sobretot de porc\xc3\xad, av\xc3\xadcola i ap\xc3\xadcola._NEWLINE_Durant el segle XVIII, el castell de Culla va perdre poder pol\xc3\xadtic i administratiu._NEWLINE_Aquest fenomen va coincidir amb les remodelacions urban\xc3\xadstiques que es van dur a terme durant aquest segle a Culla, com van ser la construcci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia, coneguda com a esgl\xc3\xa9sia del Salvador; l'ermita de Sant Crist\xc3\xb2fol; aix\xc3\xad com obres de millora i ampliaci\xc3\xb3 del nucli urb\xc3\xa0 en general._NEWLINE_Durant les Guerres carlines, Culla va ser un lloc constant d'enfrontament, cosa que va produir el deteriorament en part del seu nucli antic, i destaca entre les p\xc3\xa8rdues el castell, el qual va quedar totalment destrossat, quedant tal com es contempla en l'actualitat.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl conjunt hist\xc3\xb2ric de Culla ofereix, entre altres monuments, les ru\xc3\xafnes de l'antic castell \xc3\xa0rab del segle XIII; l'antic graner del Comanador, conegut la Pres\xc3\xb3 en haver estat utilitzat com a tal durant les guerres carlines; l'antic Hospital, datat del segle XVII, que t\xc3\xa9 l'origen en l'obra social fundada per Dom\xc3\xa8nec Serrana al segle XIV, restaurat el 1993; l'esgl\xc3\xa9sia del Salvador, consagrada el 1712, i se'n constru\xc3\xad posteriorment el campanar; del seu interior destaca un retaule renaixentista de sant Roc, amb pintures del segle XVI, aix\xc3\xad com una escultura g\xc3\xb2tica del segle XV, del Salvador, patr\xc3\xb3 de Culla; tots aquests catalogats individualment com a B\xc3\xa9 Immoble de Rellev\xc3\xa0ncia Local, si exceptuem el castell, el qual, com tots, est\xc3\xa0 catalogat, per declaraci\xc3\xb3 gen\xc3\xa8rica, com a B\xc3\xa9 d'Inter\xc3\xa8s Cultural. El conjunt, a m\xc3\xa9s, ofereix els carrers empedrats, de tra\xc3\xa7ats irregulars i petites dimensions; l'arc de la porta Nova, que va ser reconstru\xc3\xaft al segle XVII; o altres elements singulars com la l\xc3\xa0pida medieval del carrer de la Font._NEWLINE_La f\xc3\xa0brica de les cases del centre antic \xc3\xa9s de ma\xc3\xa7oneria i arrebossat lleuger, tot i que es continuen emprant els carreus com a refor\xc3\xa7 de cantonades, o l'enquadrament de les finestres de la fa\xc3\xa7ana principal. Per teulada, s'utilitzen teulades inclinades amb teula moruna. Els balcons presenten en la cara inferior cer\xc3\xa0mica. Les portes principals solen ser de pedra en forma d'arc de mig punt; algunes estan limitades, i presenten, en aquest \xc3\xbaltim cas, inscripcions a les llindes._NEWLINE_Les cases m\xc3\xa9s modernes, les datades al segle XIX, presenten dues altures amb balcons i terrats."