b'\n_START_ARTICLE_\nPol\xc3\xadtica cultural\n_START_PARAGRAPH_\nLa pol\xc3\xadtica cultural, entesa com a ci\xc3\xa8ncia, art o opini\xc3\xb3 referent al govern o a l\'organitzaci\xc3\xb3 i a l\'administraci\xc3\xb3 d\'un estat en els seus afers p\xc3\xbablics, en aquest cas la cultura, \xc3\xa9s la determinaci\xc3\xb3 d\'uns valors que s\'han de potenciar en una societat, uns objectius i unes prioritats en la intervenci\xc3\xb3, unes estrat\xc3\xa8gies per a assolir millor els resultats i una dotaci\xc3\xb3 de recursos necessaris perqu\xc3\xa8 tot sigui possible. La planificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el pas de la pol\xc3\xadtica a l\'acci\xc3\xb3 permetent traduir a projectes d\'actuaci\xc3\xb3 concrets all\xc3\xb2 que des de la pol\xc3\xadtica es vol obtenir._NEWLINE_Tots els agents que intervenen en el camp cultural, p\xc3\xbablics, privats i associatius, tenen, d\'una manera o d\'una altra, una pol\xc3\xadtica pr\xc3\xb2pia. Aquesta es pot dur a terme gr\xc3\xa0cies a la feina d\'un conjunt divers de professionals de la gesti\xc3\xb3 cultural, amb el concurs de persones volunt\xc3\xa0ries en el cas de les associacions, que intervenen en m\xc3\xbaltiples sectors de la cultura (arts esc\xc3\xa8niques, m\xc3\xbasica, patrimoni...), desenvolupant les funcions pr\xc3\xb2pies de la pol\xc3\xadtica cultural (foment de la creaci\xc3\xb3, formaci\xc3\xb3, difusi\xc3\xb3, etc.), i tot aix\xc3\xb2 des de perfils professionals complementaris entre ells (direcci\xc3\xb3, gesti\xc3\xb3, producci\xc3\xb3, etc.)._NEWLINE_Hi ha diferents models de pol\xc3\xadtica cultural, des de les m\xc3\xa9s intervencionistes fins a les m\xc3\xa9s liberals, per\xc3\xb2 totes acaben desenvolupant, amb m\xc3\xa9s o menys intensitat, les mateixes funcions en els mateixos sectors.\n_START_SECTION_\nBiblioteques\n_START_PARAGRAPH_\nNo \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de classificar un sector que, amb el temps, ha acabat tenint una pres\xc3\xa8ncia destacada. Les biblioteques, com a espai de cust\xc3\xb2dia de llibres, han estat tradicionalment associades al patrimoni. Com a espai de difusi\xc3\xb3 del llibre i la lectura, podria ser incl\xc3\xb2s com un equipament de difusi\xc3\xb3 en el sector de la literatura. Per\xc3\xb2 la funci\xc3\xb3 actual de les biblioteques, lligades a la promoci\xc3\xb3 del llibre (tenen llibres), la m\xc3\xbasica (tenen discos), el sector audiovisual (tenen pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules), la telem\xc3\xa0tica (tenen acc\xc3\xa9s a ofim\xc3\xa0tica i a Internet) i als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 (tenen diaris i revistes) i tots aquests formats tant f\xc3\xadsics com digitals, en fa un equipament d\'acc\xc3\xa9s general a la informaci\xc3\xb3 i el coneixement de pr\xc3\xa0cticament tots els sectors de les arts, el patrimoni i molts altres no estrictament culturals. Caldria, per tant, parlar de sector transversal als altres. Sovint, en alguns pa\xc3\xafsos europeus, es parla m\xc3\xa9s de mediateques com a espai multim\xc3\xa8dia.\n_START_SECTION_\nCultura tradicional i popular\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un sector ampli i molt divers, definit essencialment a partir del sector associatiu pel seu car\xc3\xa0cter vocacional. El sector p\xc3\xbablic est\xc3\xa0 present quant a agent de suport, impulsor i organitzador i els agents privats hi tenen un paper molt discret de prove\xc3\xafment de serveis. La cultura d\'arrel tradicional o popular es materialitza en manifestacions que acostumen a tenir un car\xc3\xa0cter p\xc3\xbablic i festiu, amb finalitats de cohesi\xc3\xb3 social, refor\xc3\xa7ar la identitat i el sentit de pertinen\xc3\xa7a, el manteniment de les tradicions, etc. Se sol donar al llarg del cicle festiu anyal i en manifestacions i celebracions populars. En alguns moments se l\'anomena folklore, terme amb arrel anglosaxona que fa refer\xc3\xa8ncia al car\xc3\xa0cter popular (folk).\n_START_SECTION_\nProducci\xc3\xb3 i suport a la producci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s important que les iniciatives de suport a la creaci\xc3\xb3 s\'acompanyin de les de suport a la producci\xc3\xb3. Els artistes necessiten que les seves propostes art\xc3\xadstiques acabin en un escenari, una sala d\'exposicions, una sala de cinema o una llibreria, per esmentar alguns exemples. La producci\xc3\xb3 d\'una proposta cultural \xc3\xa9s el conjunt de feines que s\'han de dur a terme encaminades a fer realitat l\'obra creativa. Sol acabar amb un producte que es presenta al p\xc3\xbablic: un concert, una obra de teatre, una coreografia de dansa, un llibre, una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, una exposici\xc3\xb3 d\'art, d\'hist\xc3\xb2ria o d\'altres temes, una festa, etc. La producci\xc3\xb3 comporta, generalment, l\'acci\xc3\xb3 d\'un equip de persones especialitzades en diferents feines o tasques, sovint t\xc3\xa8cniques per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 art\xc3\xadstiques. Tots els agents (p\xc3\xbablic, privat i associatiu) realitzen la producci\xc3\xb3 de les seves activitats culturals. Els poders p\xc3\xbablics, a m\xc3\xa9s, poden incentivar la producci\xc3\xb3 d\'obres art\xc3\xadstiques d\'agents privats o associatius com a est\xc3\xadmul a la cultura o donar-hi suport. Aquest suport pot fer-se sota forma diner\xc3\xa0ria, cedint espais, facilitant recursos, aportant persones expertes de suport, donant permisos quan s\xc3\xb3n necessaris, etc.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nEl camp de la cultura es proveeix d\'obres culturals fruit dels professionals que les elaboren. Tot i que, depenent del sector, hi ha moltes persones que han seguit un proc\xc3\xa9s personal autodidacta (per exemple en el sector de la literatura o les arts visuals), moltes altres han de seguir un proc\xc3\xa9s de formaci\xc3\xb3 que els ajudi a millorar unes t\xc3\xa8cniques art\xc3\xadstiques imprescindibles (per exemple, en els sectors de la m\xc3\xbasica o la dansa). Neixen aix\xc3\xad els conservatoris i escoles de m\xc3\xbasica, els instituts de teatre i dansa, les escoles d\'arts visuals, de cinema, etc. Totes aquestes poden ser p\xc3\xbabliques i funcionar dins el sistema d\'ensenyament reglat, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 poden ser privades i atorgar titulaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia o ser reconeguda i convalidada per l\'oficial. El sector associatiu, amb alguna excepci\xc3\xb3, sol fer una oferta formativa m\xc3\xa9s orientada a la pr\xc3\xa0ctica amateur. Depenent del pa\xc3\xads i del seu sistema educatiu i cultural, la formaci\xc3\xb3 pot tenir un nivell universitari (els m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents: belles arts, arts esc\xc3\xa8niques, m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica, etc.) o tenir un nivell educatiu propi (els m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents: cinema, fotografia, m\xc3\xbasica moderna, etc.). Tamb\xc3\xa9 hi ha una \xc3\xa0mplia oferta de formaci\xc3\xb3 d\'iniciaci\xc3\xb3 per a persones que s\'interessen per la pr\xc3\xa0ctica amateur. Costosa i amb una rendibilitat gens immediata, la formaci\xc3\xb3 sol quedar reservada a les grans institucions. Amb el temps s\'ha vist que una societat que s\'interessa per formar els seus artistes acaba obtenint resultats en termes de desenvolupament de la creativitat i el talent, realitzaci\xc3\xb3 de produccions i coproduccions, creixement d\'una ind\xc3\xbastria cultural pr\xc3\xb2pia que arriba a exportar productes culturals, creaci\xc3\xb3 d\'"escola", reconeixement internacional, etc\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3/sensibilitzaci\xc3\xb3 de p\xc3\xbablics\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una funci\xc3\xb3 bastant nova en la gesti\xc3\xb3 cultural que va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del treball a les escoles que es duu a terme des de fa molts anys. Aquesta feina de sensibilitzaci\xc3\xb3 ha estat tradicionalment duta a terme per l\'escola a un nivell formal i per les associacions a un nivell m\xc3\xa9s informal, per\xc3\xb2 no ha estat fins fa poc que els altres agents, sobretot el p\xc3\xbablic, l\'ha desenvolupat m\xc3\xa9s a fons. En general el sector privat hi destina pocs recursos. La formaci\xc3\xb3 o sensibilitzaci\xc3\xb3 de p\xc3\xbablics comen\xc3\xa7a a agafar cos en el moment que des de la cultura es t\xc3\xa9 consci\xc3\xa8ncia de la seva import\xc3\xa0ncia en el desenvolupament de la persona, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'entreteniment que comporta. Aquest canvi d\'enfocament obliga el sector a obrir-se m\xc3\xa9s a la societat, fer arribar les seves propostes i interactuar-les amb les altres pol\xc3\xadtiques, educatives, socials, econ\xc3\xb2miques, etc. Salvant totes les dist\xc3\xa0ncies, el dret a la cultura es vol presentar a nivell similar al dret a l\'educaci\xc3\xb3, a la salut, a l\'esport, etc. on es fan campanyes per aconseguir que tothom s\'hi incorpori. Aquesta orientaci\xc3\xb3 de la formaci\xc3\xb3 de p\xc3\xbablics \xc3\xa9s clarament social i busca l\'enriquiment personal, intel\xc2\xb7lectual i sensorial de cadasc\xc3\xba de nosaltres. En un segon moment, apareix un argument econ\xc3\xb2mic. Si la cultura representa una aportaci\xc3\xb3 important al PIB d\'un pa\xc3\xads, cal fomentar-ne el consum, per a generar m\xc3\xa9s oferta, empreses, professionals, artistes, equipaments, recursos, etc. en el sector. La formaci\xc3\xb3 de p\xc3\xbablics t\xc3\xa9, aleshores, una visi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s mercantil. El sector privat pot donar suport a campanyes de foment d\'h\xc3\xa0bits culturals en la mesura que hi vegi futurs consumidors de les seves propostes. Sigui com sigui, arreu han sorgit programes de foment de les arts. Sovint se centren b\xc3\xa0sicament en el p\xc3\xbablic infantil, considerat el p\xc3\xbablic del futur i, alhora, un p\xc3\xbablic f\xc3\xa0cil d\'arribar-hi en el format escolar. Tamb\xc3\xa9 es treballa amb infants en un format familiar, m\xc3\xa9s exigent per\xc3\xb2, segurament, amb m\xc3\xa9s garanties d\'impacte reeixit. Amb una visi\xc3\xb3 clarament educadora, es fan encara molts menys esfor\xc3\xa7os amb el p\xc3\xbablic adult, quan els estudis fets indiquen que si els progenitors tenen uns certs h\xc3\xa0bits culturals, \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s probable que els seus fills els tinguin tamb\xc3\xa9. La lectura \xc3\xa9s un dels sectors que m\xc3\xa9s ha estimulat la seva pr\xc3\xa0ctica, amb propostes a les biblioteques p\xc3\xbabliques, els centres culturals polivalents, a l\'escola, etc. \xc3\x89s un dels casos m\xc3\xa9s reeixits en el camp cultural, amb resultats d\'assist\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s espectaculars en totes les franges d\'edat i m\xc3\xa9s implicaci\xc3\xb3 dels agents. Amb el temps han sorgit programes estables, propostes televisives i radiof\xc3\xb2niques, grups de lectura i activitats de tota mena. Est\xc3\xa0 per comprovar si en el llarg termini, s\'incrementa realment el nombre de persones amb h\xc3\xa0bits lectors consolidats. En el sector del teatre, i menys en altres arts esc\xc3\xa8niques, s\'ha treballat molt el p\xc3\xbablic en un format escolar per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en ofertes familiars, amb programacions infantils i juvenils amb car\xc3\xa0cter educatiu, l\'\xc3\xbas de titelles i altres t\xc3\xa8cniques properes als infants, tallers complementaris, contacte amb els artistes, etc. En el sector de la m\xc3\xbasica es duen a terme alguns programes amb una orientaci\xc3\xb3 molt educativa i adre\xc3\xa7ada al p\xc3\xbablic en edat escolar. En les arts visuals, tamb\xc3\xa9 s\'ha orientat la sensibilitzaci\xc3\xb3 a partir de la visita a museus i exposicions d\'art per part dels grups escolars i alguns tallers d\'artistes que ocasionalment es poden realitzar. El sector audiovisual ha centrat la sensibilitzaci\xc3\xb3 en els productes adre\xc3\xa7ats a un p\xc3\xbablic infantil. En altres sectors, la feina de foment de nous p\xc3\xbablics \xc3\xa9s m\xc3\xa9s escassa. Val la pena recalcar que, en un dels h\xc3\xa0bits m\xc3\xa9s estesos com \xc3\xa9s veure pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, no hi ha un ensenyament per a veure cinema.\n_START_SECTION_\nDifusi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 coneguda com a exhibici\xc3\xb3, la difusi\xc3\xb3 \xc3\xa9s, en certa manera, la fase final de molts dels projectes culturals: quan l\'obra de l\'artista arriba al seu p\xc3\xbablic destinatari. \xc3\x89s la fase m\xc3\xa9s visible i, per tant, la funci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s agra\xc3\xafda per tothom: artistes, pol\xc3\xadtics, directius, gestors i p\xc3\xbablic. D\'alguna manera, les altres funcions esmentades han estat necess\xc3\xa0ries per a arribar a la difusi\xc3\xb3: ha calgut formar-se, crear, produir, formar p\xc3\xbablics, etc. per a arribar a difondre una obra. Els seus formats s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s coneguts: programaci\xc3\xb3 d\'un cicle de concerts de m\xc3\xbasica, obres de teatre o espectacles de dansa, exposici\xc3\xb3 d\'obra visual, venda de llibres, etc. La difusi\xc3\xb3 \xc3\xa9s la funci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s estesa i coneguda. La majoria d\'equipaments culturals coneguts s\xc3\xb3n per a la difusi\xc3\xb3: teatre, auditori, sala d\'exposicions, cinema, museus, etc.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 de professionals\n_START_PARAGRAPH_\nCertament, tot el desenvolupament i funcionament de la cultura i la seva organitzaci\xc3\xb3 depenen en gran part de l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un cos de professionals especialitzat en la seva gesti\xc3\xb3. Aquests s\xc3\xb3n els responsables de posar en contacte els creadors que elaboren propostes art\xc3\xadstiques i els p\xc3\xbablics a qui aquestes van adre\xc3\xa7ades. S\xc3\xb3n les persones que organitzen les activitats culturals adients sota forma de programes estables, serveis, cicles, festivals, biennals, equipaments, publicacions, etc. No en fan necess\xc3\xa0riament la producci\xc3\xb3 efectiva, tot i que sovint exerceixen el doble rol. La gesti\xc3\xb3 cultural \xc3\xa9s una professi\xc3\xb3 nascuda recentment a Europa, l\'Estat espanyol i l\'Am\xc3\xa8rica Llatina. Els primers cursos estables sobre el tema van tenir lloc al Centre d\'Estudis i Recursos Culturals (CERC) de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona, sota la batuta d\'Eduard Delgado, l\'any 1985 i no va ser fins als cursos 1989-1991 que va tenir lloc el primer m\xc3\xa0ster de Gesti\xc3\xb3 cultural de l\'Estat espanyol tamb\xc3\xa9 a iniciativa del CERC i amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de la Universitat de Barcelona. Posteriorment aquest tipus de cursos de tercer nivell o postgrau universitari s\'ha est\xc3\xa8s a moltes altres universitats espanyoles i llatinoamericanes, que avui formen part de l\'oferta habitual universit\xc3\xa0ria.'