b'\n_START_ARTICLE_\nSelecci\xc3\xb3 de rugbi XV d\'It\xc3\xa0lia\n_START_SECTION_\nEls or\xc3\xadgens del rugbi a It\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nEl rugbi, alhora que el futbol, es va fer con\xc3\xa8ixer a It\xc3\xa0lia cap al final del segle XIX, portat pels brit\xc3\xa0nics que feien escala al port de G\xc3\xa8nova. La difusi\xc3\xb3 massiva del joc, tanmateix, es va deure a l\'obra d\'un pioner itali\xc3\xa0 emigrat a Fran\xc3\xa7a, Stefano Bellandi: nascut el 1892 en la prov\xc3\xadncia de Cremona, va haver de tornar a It\xc3\xa0lia per realitzar el servei i despr\xc3\xa9s de con\xc3\xa8ixer el rugbi a Fran\xc3\xa7a es va entestar a difondre\'l tamb\xc3\xa9 a la seva p\xc3\xa0tria._NEWLINE_Amb l\'ajut d\'un amic franc\xc3\xa8s que vivia a Mil\xc3\xa0, Bellandi va aconseguir posar en marxa una secci\xc3\xb3 de rugbi dintre de la Unione Sportiva Milanese, club de futbol avui dia desaparegut, que en aquella \xc3\xa8poca competiaen el campionat nacional amb els seus conciutadans de Football Club Internazionale Milanol\'Inter -amb els que es fusionarien a la fi dels anys vint- i l\'Associazione Calcio Milan. _NEWLINE_A la primavera de 1910, a Tor\xc3\xad, va tenir lloc un partit entre dos clubs de futbol no italians, el Servette de Ginebra, i el Sporting Club Universitaire de France, seguint les normes del rugbi. A partir d\'aquest esdeveniment, va n\xc3\xa9ixer el primer club de rugbi itali\xc3\xa0: el \xc2\xabRugbi Club Torino\xc2\xbb. Per\xc3\xb2 seria dissolt despr\xc3\xa9s d\'un sol partit disputat contra la Unione Sportiva Pro Vercelli Calcio, club de futbol entre els m\xc3\xa9s forts de l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Encara que els inicis de l\'esport a It\xc3\xa0lia es van produir a Tor\xc3\xad, va ser a Mil\xc3\xa0 on la nova disciplina va tenir el seu ple desenvolupament.  El primer partit de l\'U.S. Milanese es va disputar en l\'Arena C\xc3\xadvica de Mil\xc3\xa0 el 2 d\'abril de 1911 contra un equip franc\xc3\xa8s, que es va imposar per 15-0. Tal va ser l\'entusiasme del p\xc3\xbablic que abans d\'un any, a l\'inici de 1912, l\'equip milan\xc3\xa8s va organitzar un altre partit, a Vercelli, contra la U.S. Chamb\xc3\xa9ry. Encara que en aquesta ocasi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va tindre una derrota, aquesta va ser de menor entitat -els francesos van guanyar 12-3-.\n_START_SECTION_\nEl naixement de la Federaci\xc3\xb3 i de la Selecci\xc3\xb3 Nacional\n_START_PARAGRAPH_\nTan bon punt el conflicte va acabar, Stefano Bellandi intenta reactivar la disciplina: demana asil al Sport Club It\xc3\xa0lia, era amic del seu president Algiso Rampoldi, i amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 d\'alguns amics m\xc3\xa9s, torna a posar dret un equip de rugbi que es fa con\xc3\xa8ixer el gran p\xc3\xbablic gr\xc3\xa0cies a la premsa;  el 26 de juliol de 1927 va ser finalment creat un \xc2\xabcomissionat de propaganda\xc2\xbb que va constituir el preludi del naixement d\'una federaci\xc3\xb3 nacional que regul\xc3\xa9s l\'activitat del rugbi, que aleshores ja estava difosa per tota la pen\xc3\xadnsula -a part de Mil\xc3\xa0, tamb\xc3\xa9 Tor\xc3\xad, Udine, Roma, N\xc3\xa0pols i altres ciutats-. Aix\xc3\xad doncs, el 26 de juliol de 1928 a Roma, veu la llum la Federaci\xc3\xb3 Italiana de Rugbi._NEWLINE_La Selecci\xc3\xb3 Nacional neix quasi al mateix temps que el primer campionat itali\xc3\xa0: el 20 de maig de 1929, a l\'Estadi de Montju\xc3\xafc de Barcelona, es va veure el partit contra la tamb\xc3\xa9 debutant Espanya, estant l\'\xc3\xa0rbitre el franc\xc3\xa8s Brutus. Els espanyols -de fet una selecci\xc3\xb3 catalana oficialment vestida amb els colors -d\'Espanya-, es van imposar 9-0 i un any m\xc3\xa9s tard, el 29 de maig de 1930, van tornar la visita en el que va ser el primer partit a casa d\'It\xc3\xa0lia.  _NEWLINE_A Mil\xc3\xa0, els \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb, que en aquella ocasi\xc3\xb3 vestien encara samarreta gaireb\xc3\xa9 tota blanca, van guanyar 3-0. Els jugadors d\'aquella primera trobada a Barcelona van ser: Dondana, Cesani, Dora, Vinci II, Vinci III, Vinci IV, Modonesi, Balducci, Paselli, Raffo, Allevi, Barzaghi, Altissimi, Bottonelli, Bricchi. Roma i Mil\xc3\xa0 es van dividir a parts iguals la representaci\xc3\xb3: sis jugadors de la capital, inclosos els germans Vinci, d\'altres de l\'anterior U.S. Milanese (ara l\'Inter) i Brescia va contribuir amb dos homes, per\xc3\xb2 el capit\xc3\xa0 Dondana, provenia del Michelin Torino, de Tor\xc3\xad. _NEWLINE_Malgrat una pol\xc3\xa8mica de car\xc3\xa0cter pol\xc3\xadtico-organitzatiu que va portar el naixement de la FIR, de la successiva reorganitzaci\xc3\xb3 radical com Federazione Italiana della Palla Ovale i, posteriorment per raons aut\xc3\xa0rquiques, com Federraci\xc3\xb3 Italiana de Rugbi, 11 als cinc anys successius la Selecci\xc3\xb3 Nacional es va enfrontar a les seleccions m\xc3\xa9s fortes d\'Europa continental -les quatre brit\xc3\xa0niques de la IRB constitu\xc3\xafen un grup a part), Txecoslov\xc3\xa0quia -derrotada dues vegades, a Mil\xc3\xa0 i Praga durant 1933-, Romania -vict\xc3\xb2ria a Mil\xc3\xa0 7-0 eln 1934- i Catalunya -empat a 5 a Barcelona el 1934-. La primera derrota despr\xc3\xa9s del partit inicial, va tenir lloc a Roma el 1935 contra Fran\xc3\xa7a que, fins a 1983, va ser l\'\xc3\xbanic equip d\'alt nivell fora de la IRB i, fins a 1988, l\'\xc3\xbanica de les participants al Cinc Nacions que va concedir a It\xc3\xa0lia \xc2\xabTest Match\xc2\xbb oficials. _NEWLINE_El 2 de juny de 1934, la FIR, la Federaci\xc3\xb3 Francesa de Rugbi i la Federaci\xc3\xb3 Alemanya de Rugbi van ser els estendards d\'un front com\xc3\xba que propugnava la formaci\xc3\xb3 d\'una federaci\xc3\xb3 internacional alternativa a la IRB, i van constituir a Par\xc3\xads, juntament amb altres federacions nacionals europees, la Federaci\xc3\xb3 Internacional de Rugbi Amateur o FIRA. La nounada associaci\xc3\xb3 va iniciar un torneig, origin\xc3\xa0riament anomenat \xc2\xabTrofeu FIRA\xc2\xbb -que perdura com European Nations Cup-, un veritable campionat europeu de rugbi, en el qual It\xc3\xa0lia va participar fins al 1997. _NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial va continuar l\'activitat tot el possible: el campionat itali\xc3\xa0 es mant\xc3\xa9 fins al 1943 i la selecci\xc3\xb3 nacional va seguir endavant fins a maig de 1942; l\'\xc3\xbaltim partit disputat abans de la llarga interrupci\xc3\xb3 que va durar fins a la fi de 1948 va ser contra Romania a Mil\xc3\xa0. Durant el Feixisme itali\xc3\xa0, a pesar d\'haver estat vist inicialment malament per \xc3\xa9sser origin\xc3\xa0riament angl\xc3\xa8s, es decideix promoure-l a tots els nivells com a exemple de companys i esp\xc3\xadritu de lluita;  Achille Starace, secretari del Partit Nacional Feixista, va sostenir que \xc2\xabEl joc del rugbi, esport de combat, ha de ser practicat i \xc3\xa0mpliament dif\xc3\xb3s entre la joventut feixista\xc2\xbb. Un dels factors condicionants per al desenvolupament del rugbi a l\'\xc3\xa8poca de postguerra va ser aquesta mateixa polititzaci\xc3\xb3 de la disciplina, a la qual durant llarg temps  se\'l va etiquetar d\'\xc2\xabesport feixista\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nPostguerra immediata\n_START_PARAGRAPH_\nLa tornada a la normalitat despr\xc3\xa9s de la guerra va ser per etapes: el campionat itali\xc3\xa0 torna el 1946, l\'activitat internacional, amb el Cinc Nacions el 1947, per\xc3\xb2 la selecci\xc3\xb3 italiana hauria d\'esperar fins mar\xc3\xa7 de 1948 per tornar al terreny de joc: durant els 13 primers anys, 12 t\xc3\xa8cnics van ocupar la direcci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica, al ritme d\'un a l\'any de mitjana. _NEWLINE_De fet, es tractava sovint de parelles o de tornades al c\xc3\xa0rrec, per exemple, el franc\xc3\xa8s Julien Saby un dels art\xc3\xadfexs del desenvolupament t\xc3\xa8cnic del rugbi a It\xc3\xa0lia, va tenir tres mandats, dels quals dos van ser fent parella amb un altre t\xc3\xa8cnic; el mateix Luigi Bricchi va ser t\xc3\xa8cnic vuit vegades, en sis d\'elles al costat d\'un o m\xc3\xa9s col\xc2\xb7legues. _NEWLINE_L\'any 1947 es va confiar l\'equip a l\'exjugador Tommaso Fattori, antic jugador de la Societ\xc3\xa0 Sportiva Lazio, del Rugby Roma Olimpic i l\'Amatori Milano i futur t\xc3\xa8cnic del l\'Aquila. Va dirigir a l\'equip en  dos partits, tots dos el 1948, contra Fran\xc3\xa7a B (derrota a Rovigo 6-39) i contra Txecoslov\xc3\xa0quia (vict\xc3\xb2ria a Parma 17-0). Per\xc3\xb2 les difer\xc3\xa8ncies entre el millor equip continental, Fran\xc3\xa7a i It\xc3\xa0lia i alhora entre la mateixa It\xc3\xa0lia i els altres adversaris, eren manifestes: els "Azzurri" podien mantenir el ritme contra els altres equips, per\xc3\xb2 no de guanyar als gals, ni tan sols quan aquests no presentaven la millor alineaci\xc3\xb3. Malgrat el creixement del joc al triangle format per Treviso, P\xc3\xa0dua i Rovigo, r\xc3\xa0pidament seguits per N\xc3\xa0pols, Roma, Parma i L\'Aquila, la selecci\xc3\xb3 no aconsegueix durant molt de temps ser competitiva fora de l\'\xc3\xa0mbit de La Copa de les Nacions/Trofeu FIRA, en la que sempre dominava Fran\xc3\xa7a: fins a 1968 no es deixa escapar cap edici\xc3\xb3 del torneig i, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, era l\'\xc3\xbanic equip continental que anualment s\'enfrontava amb els quatre brit\xc3\xa0nics al Torneig de les Cinc Nacions._NEWLINE_A nivell continental, l\'oponent principal d\'It\xc3\xa0lia era, tanmateix, Romania, que havia vist com creixia el seu nombre de participants a partir de 1950 -eren 1.500 despr\xc3\xa9s de la guerra i 13.500, nou vegades m\xc3\xa9s, a la fi dels anys 70-, i que treien als \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb la pla\xc3\xa7a d\'honor a La Copa de les Nacions, i fins i tot van ser capa\xc3\xa7os, per fi, de guanyar els francesos, cosa que els italians van aconseguir molts anys m\xc3\xa9s tard. _NEWLINE_Estava clar que nom\xc3\xa9s enfrontant-se amb els pa\xc3\xafsos m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ats podia el rugbi itali\xc3\xa0 tenir una ocasi\xc3\xb3 per cr\xc3\xa9ixer, i el 1956 es va organitzar una gira informal -no es podia considerar oficial, ja que no es va programar cap \xc2\xabtest matx\xc2\xbb- a Gran Bretanya: tres partits i tres derrotes per a It\xc3\xa0lia, contra els gal\xc2\xb7lesos del Swansea (5-14) i del Cardiff Blues (2-8) i els londinencs Harlequins (14-15), que pel que es veu \xc3\xa9s una derrota m\xc3\xa9s petita del que es temia; la gira es va repetir dos anys m\xc3\xa9s tard i, a l\'\xc3\xbaltim partit de la s\xc3\xa8rie, despr\xc3\xa9s de dues derrotes contra el Contee londin\xc3\xa8s 3-9 i el Blackrock 8-18, It\xc3\xa0lia guanya 5-3 als irlandesos del Cork; pel que fa als \xc2\xabtest matx\xc2\xbb que es van disputar prop d\'aquestes gires, tots van ser vict\xc3\xb2ries contra Alemanya Occidental (12-3 el 1956, 8-0 el 1957 i 11-5 el 1960),) Txecoslov\xc3\xa0quia, i Romania, per\xc3\xb2 contra Fran\xc3\xa7a novament quatre derrotes (3-16 el 1956, 6-38 el 1957, 3-11 el 1958 i 0-22 el 1959).\n_START_SECTION_\nL\'obscuritat a Europa\n_START_PARAGRAPH_\nAls inicis dels anys 60 la situaci\xc3\xb3 estava consolidada i aix\xc3\xad es mant\xc3\xa9 pr\xc3\xa0cticament durant els seg\xc3\xbcents 30 anys: els equips brit\xc3\xa0nics fora del mapa, almenys pel que fa a seleccions nacionals, quedant com a refer\xc3\xa8ncia Fran\xc3\xa7a per a la resta d\'Europa, que era l\'\xc3\xbanica selecci\xc3\xb3n del continent que tenia perm\xc3\xa8s competir anualment contra les quatre \xc2\xabHome Nation\xc2\xbb i que per un altre costat estava immergida en La Copa de les Nacions. I despr\xc3\xa9s d\'ells, It\xc3\xa0lia, regularment derrotada per Fran\xc3\xa7a, i que lluitava per la segona pla\xc3\xa7a amb Romania. I tots dues, un gra\xc3\xb3 per damunt de la resta dels equips europeus. Tanmateix, el 14 d\'abril de 1963, It\xc3\xa0lia va estar a un pas d\'interrompre la supremacia francesa: a Grenoble, al partit que va veure el debut de Marco Bollesan com a internacional, els italians guanyaven per 12-6 pocs minuts abans del final. _NEWLINE_Un assaig transformat pels francesos (aleshores valien 5 punts) va posar el marcador 12-11, i un cop de c\xc3\xa0stig va remuntar el marcador al mateix final (12-14). Tots els que aquell dia van veure esfumar-se aquell somni s\'ha mantingut inesborrable l\'actuaci\xc3\xb3 d\'Elio Fusco, mig de mel\xc3\xa9 de la selecci\xc3\xb3 i del Partenope._NEWLINE_Aquesta empresa, frustrada per tan poc, semblava a tots el preludi d\'un veritable salt de qualitat que encara no es produiria. L\'any 1965, la FIRA decideix canviar el torneig europeu anomenant-lo Copa de les Nacions i estructurant-lo en divisions: It\xc3\xa0lia va ser enclavada en la 1a divisi\xc3\xb3 del torneig a la temporada 1965/66, situant-se segona i perdent, com de costum, (0-21) contra Fran\xc3\xa7a, al Stadio Dell\'Arenaccia de N\xc3\xa0pols. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 va ser l\'edici\xc3\xb3 successiva, a la temporada de 1966-67, la que va frustrar les ambicions italianes de col\xc2\xb7locar-se en un nivell superior: la selecci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s va ser capa\xc3\xa7 de guanyar a la Selecci\xc3\xb3 de rugbi de Portugal (6-3), per\xc3\xb2 perd 3-24 contra Romania i 13-60 contra Fran\xc3\xa7a. A partir d\'aquest moment i durant 28 anys, la federaci\xc3\xb3 francesa no en concedeix m\xc3\xa9s als italians cap \xc2\xabTest Match\xc2\xbb i nom\xc3\xa9s els enfrontava davant la selecci\xc3\xb3 "B". _NEWLINE_Per\xc3\xb2 el m\xc3\xa9s greu va ser que It\xc3\xa0lia, a causa d\'aquests resultats, descendeix a la 2a divisi\xc3\xb3 europea, per tant fora  tamb\xc3\xa9 dels partits importants, el que la porta a no participar en la Copa de les Nacions de 1967-68, decidint concentrar-se durant 1968 en alguns partits contra la selecci\xc3\xb3 de Portugal (17-3), i Alemanya occidental (22-14), tanmateix, el partit contra Iugosl\xc3\xa0via de finals d\'any (22-3), si va ser v\xc3\xa0lid per a la 2a divisi\xc3\xb3 de La Copa de les Nacions amb el que It\xc3\xa0lia va recuperar la seva posici\xc3\xb3 en la m\xc3\xa0xima divisi\xc3\xb3 per a l\'edici\xc3\xb3 successiva. La Federaci\xc3\xb3 Italiana va arribar a la conclusi\xc3\xb3 que, amb la idea d\'engrandir l\'experi\xc3\xa8ncia internacional italiana, calia fer-la sortir d\'Europa. El 1970 es va organitzar la primera gira oficial \xc2\xabazzurra\xc2\xbb, a Madagascar, amb Bollesan com a capit\xc3\xa0, se\'n van jugar dos \xc2\xabTest Match\xc2\xbb contra Madagascar el 24 i el 31 de maig, acabant tots dos amb vict\xc3\xb2ria italiana._NEWLINE_Tres anys m\xc3\xa9s tard, l\'experi\xc3\xa8ncia es va repetir, per\xc3\xb2 aquesta vegada m\xc3\xa9s extensa: la Selecci\xc3\xb3, sempre amb Bollesan de capit\xc3\xa0, va realitzar l\'anomenat \xc2\xabTour de l\'\xc3\x80frica Meridional\xc2\xbb a Sud-\xc3\xa0frica i Rhod\xc3\xa8sia -com es deia, aleshores, a Zimbabwe-, per encarar-se amb diversos equips, entre ells un \xc2\xabTest Match\xc2\xbb contra Rhod\xc3\xa8sia en Salisbury (derrota 4-42), per\xc3\xb2 el m\xc3\xa9s destacable va ser la vict\xc3\xb2ria a Port Elizabeth 24-4 sobre els \xc2\xabSouth African Leopards\xc2\xbb, de fet la Selecci\xc3\xb3 sud-africana \xc2\xabde color\xc2\xbb. La import\xc3\xa0ncia d\'aquest \xc2\xabTour\xc2\xbb, en qu\xc3\xa8 es veu per primera vegada al rugbi itali\xc3\xa0 com protagonista d\'una actuaci\xc3\xb3 prestigiosa en un pa\xc3\xads de llarga tradici\xc3\xb3, encara \xc3\xa9s reconeguda avui dia, tant \xc3\xa9s aix\xc3\xad que aquest viatge encara es veu com una pedra angular al rugbi nacional itali\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL\'\xc3\xa8poca de les gires i la lenta recuperaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquesta \xc3\xa8poca, el torneig europeu canvia la seva denominaci\xc3\xb3 de Copa de les Nacions a Trofeu FIRA, estant It\xc3\xa0lia absent; per\xc3\xb2 tornar\xc3\xa0 novament el 1971, encara que no seria fins al 1974 quan va competir en la m\xc3\xa0xima categoria. Sota el mandat del gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s Roy Bish, primer brit\xc3\xa0nic despr\xc3\xa9s de John Thomas -seleccionador en un sol partit al principi de la selecci\xc3\xb3- que la dirigia, l\'equip va acabar tercer al Trofeu FIRA 1974-75, demostrant grans aven\xc3\xa7os en el joc i resultats, amb l\'empat 3-3 contra Romania, guanyadora del torneig i capa\xc3\xa7 pocs mesos abans de guanyar la totpoderosa Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_En aquests dos anys hi va haver dues gires per Gran Bretanya, en 1974 a Anglaterra -tres derrotes contra altres tantes seleccions locals de comtats- i el 1975 a Anglaterra i Esc\xc3\xb2cia -una vict\xc3\xb2ria i dues derrotes, una d\'elles a Newcastle upon Tyne, contra Anglaterra sub23 per 13-29-. Darrere el segon lloc aconseguit en el Trofeu FIRA 1975-76, gr\xc3\xa0cies a la vict\xc3\xb2ria contra Romania, a la fi de 1976 hi va haver un partit no oficial contra Austr\xc3\xa0lia a Mil\xc3\xa0, que els \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb van perdre amb un satisfactori 15-16;  aquesta vict\xc3\xb2ria moral va alimentar grans esperances que es van esvair r\xc3\xa0pidament amb el Trofeu FIRA 1976-77. El frac\xc3\xa0s contra Romania va portar a la dimissi\xc3\xb3 de Bish i l\'arribada d\'Isidoro Quaglio, internacional fins a la temporada anterior i un dels protagonistes de la gira de 1973. El 2 d\'abril de 1977, It\xc3\xa0lia ven\xc3\xa7 a Pol\xc3\xb2nia 29-3, per\xc3\xb2 l\'1 de maig seg\xc3\xbcent va ser superada 0-69, per Romania, la pitjor derrota italiana als seg\xc3\xbcents 22 anys. El frac\xc3\xa0s va provocar tamb\xc3\xa9 la sortida del c\xc3\xa0rrec de Quaglio, solament dos partits i un mes despr\xc3\xa9s de la seva arribada._NEWLINE_Va ser en aquest per\xc3\xadode quan els clubs del campionat itali\xc3\xa0 van comen\xc3\xa7ar a incloure jugadors estrangers: una selecci\xc3\xb3, rebatejada com \xc2\xabXV del President\xc2\xbb, formada per 12 italians i tres estrangers militants a la S\xc3\xa8rie A -els sud-africans Dirk Naud\xc3\xa8 i Nelson Babrow i el franc\xc3\xa8s Guy Pardi\xc3\xa8s-, es va enfrontar a la fi de 1977, a P\xc3\xa0dua, a la selecci\xc3\xb3 de rugbi de Nova Zelanda en un partit sense la qualificaci\xc3\xb3 de \xc2\xabTest Match\xc2\xbb, per\xc3\xb2 que va ser esperan\xc3\xa7ador per la curta derrota (9-15); el 1978 la selecci\xc3\xb3 va passar a les mans d\'un jove t\xc3\xa8cnic que en aquell temps tenia 35 anys, el franc\xc3\xa8s Pierre Villepreux, que el 24 d\'octubre debutaria al banc \xc2\xabazzurro\xc2\xbb en Rovigo portant a l\'equip una convincent vict\xc3\xb2ria per 19-6 contra Argentina._NEWLINE_Entre els resultats dignes d\'\xc3\xa9sser esmentats d\'aquest per\xc3\xadode tamb\xc3\xa9 es troba l\'empat a Brescia 6-6 contra Anglaterra sub23, el 16 de maig de 1979, i la derrota 12-18 contra el XV neozeland\xc3\xa8s en un partit sense validesa de \xc2\xabTest Match\xc2\xbb disputat en Rovigo el 28 de novembre de 1979. Villepreux va dirigir el 1980 una gira per Oceania i l\'Am\xc3\xa8rica del Nord; nom\xc3\xa9s es van disputar dos \xc2\xabTest Match\xc2\xbb, a Suva contra Fiji (derrota 3-16), i a Avarua contra les Illes Cook (derrota 6-15), entre els dos \xc2\xabTest\xc2\xbb hi va haver un partit m\xc3\xa9s rellevant, encara que no fos oficial, contra la selecci\xc3\xb3 de rugbi de Nova Zelanda j\xc3\xbanior a Auckland, perdent per 13-30. _NEWLINE_Una nova sortida sense \xc2\xabTest Match\xc2\xbb va ser organitzada el 1981 a Austr\xc3\xa0lia: nou partits, dels quals es van v\xc3\xa8ncer set i se\'n van perdre dos, un contra la selecci\xc3\xb3 de Queensland, i l\'altre contra l\'equip que avui es coneix amb el nom de \xc2\xabBrumbies\xc2\xbb. El contracte de Villepreux va arribar a la seva fi, i l\'equip va passar a les mans de la parella Pulli - Paladini, que van debutar al Trofeu FIRA 1981-82, amb un empat 12-12 en Moscou contra la selecci\xc3\xb3 de l\'URSS, continuant amb una clara vict\xc3\xb2ria contra Alemanya Occidental, i una altra igualment convincent contra la selecci\xc3\xb3 de Romania. Per en\xc3\xa8sima vegada, It\xc3\xa0lia perdria contra la selecci\xc3\xb3 de Fran\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 de tota manera es va assegurar la segona posici\xc3\xb3 final. A l\'edici\xc3\xb3 de 1982-83, It\xc3\xa0lia va aconseguir tamb\xc3\xa9 classificar-se per davant els seus eterns rivals francesos: de fet va ser segona amb tres vict\xc3\xb2ries, un empat a 6 contra Fran\xc3\xa7a en Rovigo i una derrota davant de Romania. El 1983-84, It\xc3\xa0lia es va col\xc2\xb7locar tercera per difer\xc3\xa8ncia de punts amb Romania, -amb tres vict\xc3\xb2ries i dues derrotes cadascuna-. _NEWLINE_Entre els anys 70 i 80 va ser un dels millors per\xc3\xadodes, pel que fa a resultats i creixement a nivell internacional, del primer mig segle de vida de la selecci\xc3\xb3 italiana: el cim d\'aquests progressos va ser el primer partit oficial contra una selecci\xc3\xb3 de la International Rugby Board: a Rovigo, al Stadio Mario Battaglini, el 22 d\'octubre de 1983, la selecci\xc3\xb3 de rugbi d\'Austr\xc3\xa0lia surt al camp per enfrontar-se als \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb. El partit va acabar 29-7 a favor dels \xc2\xabWallabies\xc2\xbb, amb cinc assaigs contra un d\'itali\xc3\xa0 de Gianni Zanon, convertit per Stefano Bettarello. M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la derrota el partit t\xc3\xa9 encara el valor, per al rugbi itali\xc3\xa0, de ser el primer pas cap a l\'entrada al club dels grands de la IRB.\n_START_SECTION_\nGeorges Coste i la conquesta d\'Europa\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de Fourcade, li va arribar el torn |a un altre franc\xc3\xa8s, Georges Coste, que es va proposar seguir pel mateix cam\xc3\xad imposat pel seu predecessor, sobretot al que es referia al joc dels tres quarts, que encara no havien assolit el nivell de la davantera. Amb el nou t\xc3\xa8cnic es van arrencar inicialment quatre vict\xc3\xb2ries, totes al Trofeu FIRA 1992/94, entre elles una de gran prestigi: l\'11 de novembre de 1993, a Treviso, van derrotar 16-9 a Fran\xc3\xa7a. Encara que no fos un veritable \xc2\xabTest Match\xc2\xbb, el senyal va ser molt positiu, perqu\xc3\xa8 encara que no guanyessin el campionat, el van acabar empatats a punts amb els francesos, encara que aquests tenia una millor difer\xc3\xa8ncia de punts. A l\'estiu de 1994 l\'equip comen\xc3\xa7a una gira per Austr\xc3\xa0lia: dues derrotes que, tanmateix, van assenyalar un gran pas endavant at\xc3\xa8s que van ser amb marcadors ajustats davant la gran entitat de l\'adversari; la primera va ser a Brisbane 20-23 amb dos assaigs a un per als \xc2\xabWallabies\xc2\xbb i la segona a Melbourne 7-20, amb un assaig per a cada equip, per\xc3\xb2 cinc cops de c\xc3\xa0stig per als australians enfront de dos per als \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb. El 12 d\'octubre del mateix any, t\xc3\xa9 lloc el primer \xc2\xabTest Match\xc2\xbb contra una altra selecci\xc3\xb3 del Cinc Nacions, Gal\xc2\xb7les: a Cardiff els brit\xc3\xa0nics van guanyar 29-19._NEWLINE_Els progressos aconseguits en disputar aquests partits d\'alt nivell van ser evidents: a Treviso, el 6 de maig de 1995, It\xc3\xa0lia derrota per primera vegada en un \xc2\xabTest Match\xc2\xbb a una selecci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica brit\xc3\xa0nica, la selecci\xc3\xb3 d\'Irlanda, 22-12. Al Mundial del 95 a Sud-\xc3\xa0frica, que es va organitzar all\xc3\xa0 per celebrar el seu retorn a la comunitat internacional despr\xc3\xa9s de l\'apartheid, It\xc3\xa0lia cau eliminada a la primera fase, amb una derrota previsible contra Anglaterra, per 20-27, i contra un equip a l\'abast dels \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb, la selecci\xc3\xb3 de Samoa, que al partit de debut ven\xc3\xa7 als italians 42-18, el que fa in\xc3\xbatil la prestigiosa vict\xc3\xb2ria contra Argentina a l\'\xc3\xbaltim partit del grup._NEWLINE_Per\xc3\xb2 mentre que l\'acostament a les millors seleccions europees seguia, encara que fos lentament, la difer\xc3\xa8ncia amb les de l\'hemisferi sud era encara enorme: a la tardor de 1995 Nova Zelanda, a l\'Estadi Renato Dall\'Ara de Bolonya, va passar per damunt d\'It\xc3\xa0lia 70-6 amb 10 assaigs marcats per nou jugadors distints; encara m\xc3\xa9s, poques setmanes m\xc3\xa9s tard a l\'Estadi Ol\xc3\xadmpic de Roma, Sud-\xc3\xa0frica, la recentment campiona del m\xc3\xb3n, al primer \xc2\xabTest  Match\xc2\xbb concedit als \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb, ven\xc3\xa7 40-21, aix\xc3\xb2 s\xc3\xad, nom\xc3\xa9s aconseguint un assaig m\xc3\xa9s que els italians (3 a 2)._NEWLINE_A la fi de 1995 It\xc3\xa0lia s\'havia trobat almenys en una ocasi\xc3\xb3 amb tots els equips del Torneig de les Tres Nacions -sense aconseguir vict\xc3\xb2ries- i quatre del Cinc Nacions, amb una vict\xc3\xb2ria. Solament Esc\xc3\xb2cia encara no s\'havia enfrontat oficialment als \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb, encara que posteriorment seria derrotada a Rieti a comen\xc3\xa7aments de 1996 en un partit no considerat \xc2\xabTest Match\xc2\xbb perqu\xc3\xa8 l\'equip brit\xc3\xa0nic es va presentar amb \xc2\xabl\'equip B\xc2\xbb. El primer \xc2\xabTest Match\xc2\xbb de 1996 va ser a  Cardiff: els gal\xc2\xb7lesos guanyaven el descans per 28-3, per\xc3\xb2 un parcial itali\xc3\xa0 de 23-3 en vint-i-cinc minuts del segon temps va portar el marcador final a 31-26, resultat que va constituir la base per iniciar a parlar seriosament de l\'admissi\xc3\xb3 al Cinc Nacions, una mica impensable, encara que fos cinc anys abans._NEWLINE_1996 va ser un any important per al rugbi mundial: la IRB obre a l\'agost el cam\xc3\xad cap al professionalisme d\'un esport que, fins aleshores, era sota sospita amb alguns \xc2\xabpremis\xc2\xbb als jugadors i d\'altres formes m\xc3\xa9s o menys ocultes de pagament; la FIRA deixa de ser l\'associaci\xc3\xb3 alternativa a la IRB per convertir-se en la filial europea, i de la mateixa manera totes les organitzacions continentals; Giancarlo Dondi va ser elegit president de la federaci\xc3\xb3 italiana i com primer pas per reactivar el lloc del rugbi itali\xc3\xa0 i de la selecci\xc3\xb3, va comen\xc3\xa7ar a posar damunt la taula, a seus internacionals, la idea de la pres\xc3\xa8ncia permanent d\'It\xc3\xa0lia en un torneig d\'alt nivell, de forma especial el Cinc Nacions. Per refor\xc3\xa7ar la seva posici\xc3\xb3 internacional, els resultats que es van aconseguir al llarg de l\'any: al cap l\'aconseguir tots els punts al Trofeu FIRA 1995/1997, competici\xc3\xb3 que els \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb havien estat m\xc3\xa9s a prop d\'aconseguir, fins al punt que la federaci\xc3\xb3 es comporta com els francesos i van enviar l\'equip de promeses a derrotar a Pol\xc3\xb2nia, ja que It\xc3\xa0lia -com Fran\xc3\xa7a, que aleshores encara es trobava immergida en el Cinc Nacions i en el Trofeu FIRA-, orientada als grans torneigs com la Copa Mundial de Rugbi, necessitava enfrontar-se als equips m\xc3\xa9s acostumats a competir al m\xc3\xa9s alt nivell. _NEWLINE_Una vegada acabada la formalitat del Trofeu FIRA, amb la vict\xc3\xb2ria 64-3 contra la selecci\xc3\xb3 de Portugal, per als italians va ser dens pel que fa a partits rellevants. A part del partit esmentat abans contra Gal\xc2\xb7les, la resta de la temporada nom\xc3\xa9s veur\xc3\xa0 adversaris de nivell: novament la selecci\xc3\xb3 de Gal\xc2\xb7les el 15 d\'octubre a l\'Estadi Ol\xc3\xadmpic de Roma (derrota 22-31), derrota tamb\xc3\xa9 a P\xc3\xa0dua 18-40 contra Austr\xc3\xa0lia, tamb\xc3\xa9 derrota (21-54) a Twickenham contra Anglaterra, i debut, finalment, a Murrayfield amb un 22-29, rebut per part de la selecci\xc3\xb3 d\'Esc\xc3\xb2cia, completant aix\xc3\xad el grup de rivals d\'alt nivell als quals s\'havia enfrontat la selecci\xc3\xb3 italiana en, almenys, un \xc2\xabTest Match\xc2\xbb._NEWLINE_1997 va ser l\'any en el qual It\xc3\xa0lia comen\xc3\xa7a la collita de tot all\xc3\xb2 sembrat als deu anys anteriors: al primer \xc2\xabTest Match\xc2\xbb de la temporada, el 4 de gener, els \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb van derrotar a Lansdowne Road a Dubl\xc3\xadn a Irlanda 37-29, resultat que nom\xc3\xa9s descriu parcialment l\'esdevenir del partit: It\xc3\xa0lia aconsegueix quatre assaigs enfront d\'un solament dels irlandesos, que van reduir la difer\xc3\xa8ncia gr\xc3\xa0cies a vuit cops de c\xc3\xa0stig. L\'heroi del partit va ser Diego Dom\xc3\xadnguez, autor de 22 punts -un assaig, quatre transformacions i tres cops de c\xc3\xa0stig-; els altres encarregats d\'anotar els assaigs van ser dos de Paolo Vaccari i un de Massimo Cuttitta._NEWLINE_\xc3\x89s aleshores quan arriba el dia de la final del Trofeu FIRA entre les seleccions d\'It\xc3\xa0lia i la de Fran\xc3\xa7a, que havien guanyat tots els partits dels seus respectius grups, tamb\xc3\xa9 de vegades portant a equips menors tant Fran\xc3\xa7a com It\xc3\xa0lia. L\'entrenador de Fran\xc3\xa7a era Jean-Claude Skrela, ajudat per l\'exdirector t\xc3\xa8cnic de la selecci\xc3\xb3 italiana Pierre Villepreux. El president de la Federaci\xc3\xb3 Francesa, Bernard Lapasset, per una promesa feta temps enrere a Giancarlo Dondi, convoca per al partit la selecci\xc3\xb3 millor, la que acabava de guanyar el Cinc Nacions de 1997 amb el Grand Slam amb el que ho reconeix com \xc2\xabTest Match\xc2\xbb oficial. Tenint en compte l\'alternan\xc3\xa7a de les seus, aquest any el partit t\xc3\xa9 lloc a casa dels francesos: despr\xc3\xa9s d\'haver jugat a Auckland, a Brisbane i a Melbourne, a l\'Arms Park de Cardiff, a Murrayfield d\'Edimburg, a Lansdowne Road i finalment a Twickenham, It\xc3\xa0lia seria encara allunyada del Parc dels Pr\xc3\xadnceps de Par\xc3\xads, on Fran\xc3\xa7a disputava els seus partits del Cinc Nacions. La seu escollida seria l\'Estadi Lesdigui\xc3\xa8res de Grenoble. El 22 de mar\xc3\xa7 de 1997 es produeix l\'\xc3\xbaltim acte del Trofeu FIRA, i It\xc3\xa0lia, contra tot pron\xc3\xb2stic, s\'imposa 40-32._NEWLINE_Als partits de finals de 1997 i principis de 1998, It\xc3\xa0lia perd a Bolonya 31-62 contra Sud-\xc3\xa0frica, per\xc3\xb2 abans de nadal, novament a Bolonya, It\xc3\xa0lia derrota 37-22 a Irlanda, i al gener de 1998 a Esc\xc3\xb2cia 25-22. I entre aquestes dues importants vict\xc3\xb2ries, va tenir lloc la decisi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important per al rugbi itali\xc3\xa0: el consell del Cinc Nacions, reunit a Par\xc3\xads el 16 de gener de 1998, decideix incloure a It\xc3\xa0lia al torneig a partir de l\'any 2000, convertint-se aix\xc3\xad en el Torneig de les Sis Nacions.\n_START_SECTION_\nCap al Sis Nacions\n_START_PARAGRAPH_\nEncara en quedaven dos anys per al Sis Nacions de l\'any 2000, i calia classificar-se per al Mundial del 99: al novembre de 1998 It\xc3\xa0lia va ser inclosa a Huddersfield en un grup classificador de tres equips, amb Holanda i amb els anglesos com a locals, estant suficient ser segon per classificar-se; despr\xc3\xa9s de la m\xc3\xa9s que previsible vict\xc3\xb2ria enfront dels holandesos (67-7),) igualment previsible la derrota contra els anglesos (15-23), amb un assaig de Troncon anul\xc2\xb7lat per l\'\xc3\xa0rbitre i, un altre irregular angl\xc3\xa8s concedit. Malgrat tot, es va aconseguir el bitllet per al Mundial que es disputaria a Gal\xc2\xb7les a l\'any seg\xc3\xbcent, i es va realitzar una preparaci\xc3\xb3 amb adversaris de nivell: derrota a l\'inici de l\'any contra Fran\xc3\xa7a a G\xc3\xa8nova (24-49), i diverses derrotes consecutives: a Murrayfield enfront d\'Esc\xc3\xb2cia (12-30), a Treviso contra Gal\xc2\xb7les (21-60), a Lansdowne Road enfront d\'Irlanda (30-39). A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s,en ple caos organitzatiu per les difer\xc3\xa8ncies entre Georges Coste i la Federaci\xc3\xb3, i els clubs que rebutjaven cedir als seus jugadors a la selecci\xc3\xb3 -darrere el nou estatus de professionals els jugadors es convertien en patrimoni econ\xc3\xb2mic de les societats a les quals pertanyien-, es va realitzar la gira per Sud-\xc3\xa0frica: va ser una expedici\xc3\xb3 desastrosa, que va suposar un 3-74 al primer partit contra els \xc2\xabSpringboks\xc2\xbb a Port Elizabeth, i un humiliant 0-101 una setmana m\xc3\xa9s tard a Durban, la pitjor derrota a la hist\xc3\xb2ria del rugbi internacional itali\xc3\xa0. Donada la situaci\xc3\xb3 insostenible, l\'entranador Coste deixa la selecci\xc3\xb3 i l\'equip passa a les mans del seu segon, l\'exinternacional Massimo Mascioletti. Aquest tindria la responsabilitat de dirigir a l\'equip durant el Mundial de 1999. A la primera fase, novament s\'enfronten a Anglaterra, per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s ho farien a Nova Zelanda i Tonga. It\xc3\xa0lia realitzaria el pitjor Mundial de la seva hist\xc3\xb2ria: derrota 7-67 davant els anglesos, van perdre tamb\xc3\xa9 davant de Tonga 25-28 i van tancar la participaci\xc3\xb3 amb un 3-101 davant els neozelandesos.\n_START_SECTION_\nCap al Mundial del 2011\n_START_PARAGRAPH_\nPer als quatre anys que faltaven per al Mundial de 2011 de Nova Zelanda, la Federaci\xc3\xb3 Italiana de Rugbi va posar en el c\xc3\xa0rrec de director t\xc3\xa8cnic l\'1 de novembre de 2007 a l\'exjugador sud-afric\xc3\xa0 Nick Mallett, que ja havia estat entrenador dels \xc2\xabSpringboks\xc2\xbb que van infligir la famosa derrota 101-0 de Durban de 1999. L\'equip ja est\xc3\xa0 classificat per a la VII Copa del M\xc3\xb3n en haver quedat entre els 12 millors de l\'edici\xc3\xb3 anterior -els vuit quart-finalista m\xc3\xa9s els millors tercers de cada grup-. La primera prova per a l\'equip de Mallett va ser el Sis Nacions 2008, amb un debut positiu davant d\'Irlanda a Croke Park, Dubl\xc3\xadn -derrota 11-16 amb un assaig per a cada un i una transformaci\xc3\xb3 i un cop de c\xc3\xa0stig d\'avantatge per als irlandesos-, que va ser el preludi a una derrota a casa davant d\'Anglaterra per 19-23, una gran ocasi\xc3\xb3 perduda en tant que va ser fruit m\xc3\xa9s de les errades italianes que de les habilitats angleses._NEWLINE_En aquell punt, despr\xc3\xa9s de dos partits, Mallett havia posat en pr\xc3\xa0ctica el programa que havia anunciat la federaci\xc3\xb3 en el moment d\'assumir el c\xc3\xa0rrec: donar una oportunitat als joves jugadors italians criats als planters nacionals. Aix\xc3\xad es pot entendre la utilitzaci\xc3\xb3 des del principi a la fi del partit contra Selecci\xc3\xb3 de rugbi de Gal\xc2\xb7les de dos jugadors del Benetton Rugby Treviso, el mig d\'obertura Andrea Marcato, pr\xc3\xa0cticament el seu segon debut amb la selecci\xc3\xb3, at\xc3\xa8s que l\'\xc3\xbanic partit disputat va ser el 2006, i l\'ala Alberto Sgarbi, que havia debutat a l\'anterior partit contra els anglesos substituint un company. Malgrat la derrota a Cardiff (8-47) davant d\'una potent Gal\xc2\xb7les, que a la fi guanyaria el Grand Slam, la mateixa l\xc3\xadnia es va mantenir tamb\xc3\xa9 al Stade de France a Saint-Denis contra Fran\xc3\xa7a: resultat final de 13-25, que pocs minuts abans del final era 13-18 -amb 8 punts de Marcato-. Al final, a Roma, en l\'\xc3\xbaltima jornada del torneig, vict\xc3\xb2ria 23-20 davant d\'Esc\xc3\xb2cia  que encara que no va servir per evitar l\'\xc3\xbaltima pla\xc3\xa7a, s\xc3\xad que va servir per no tindre la quarta \xc2\xabCullera de fusta\xc2\xbb despr\xc3\xa9s de les de 2001, 2002 i 2005.)_NEWLINE_A la resta del 2008 It\xc3\xa0lia va fer una minigira per l\'hemisferi Sud amb dos \xc2\xabTest Match\xc2\xbb, el primer contra la selecci\xc3\xb3 de rugbi de Sud-\xc3\xa0frica el 21 de juny a Ciutat del Cap -amb derrota 0-26 considerada satisfact\xc3\xb2ria vist el car\xc3\xa0cter i la intensitat defensiva, mentre que al b\xc3\xa0ndol contrari es van veure grans cr\xc3\xadtiques als Campions del M\xc3\xb3n, tant en premsa italiana com sud-africana-, i el segon el 28 de juny a C\xc3\xb3rdoba contra la selecci\xc3\xb3 de rugbi de l\'Argentina, veient-se novament el catxet d\'Andrea Marcato, que va transformar en el minut 80 un assaig realitzat per Leonardo Ghiraldini i que va suposar el 13-12 per als \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb._NEWLINE_Al novembre se\'n van jugar tres \xc2\xabTest Match,\xc2\xbb el 8 a P\xc3\xa0dua contra Austr\xc3\xa0lia -derrota 20-30 als \xc3\xbaltims minuts despr\xc3\xa9s d\'arribar a estar It\xc3\xa0lia en empat 20-20-, el 15 a Tor\xc3\xad una altra vegada davant de l\'Argentina (derrota 14-22 deguda a proves no convincents en la defensa italiana, aprofitades pels \xc2\xabPumes\xc2\xbb,) i el 22 a Reggio de l\'Em\xc3\xadlia contra els Pacific Islanders -nova derrota per 17-25 fruit d\'un primer temps mancat de concentraci\xc3\xb3 que va acabar 10-22-.). Despr\xc3\xa9s d\'aquests partits It\xc3\xa0lia, que al juny havia aconseguit ascendir a la 10a posici\xc3\xb3 del r\xc3\xa0nquing IRB, va tornar a caure a l\'11\xc3\xa8 lloc amb el qual havia comen\xc3\xa7at l\'any._NEWLINE_Si el final del 2008, amb tres derrotes a les gires de la tardor, no va ser gaire encoratjador, el 2009 es va convertir en un any per oblidar. El primer partit seria l\'inaugural del Sis Nacions 2009 el 7 de febrer a Twickenham davant d\'Anglaterra: It\xc3\xa0lia patiria una derrota humiliant, no tant al resultat (36-11) com a la sensaci\xc3\xb3 que el The Times reflecteix com La pitjor It\xc3\xa0lia des de la seva entrada al Sis Nacions el 2000. La segona jornada, aquesta vegada davant d\'Irlanda al Flaminio, va oferir una altra derrota per 9-38, on es va criticar l\'escassa preparaci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica i mental dels \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb en anar guanyant 9-7 al descans. El seg\xc3\xbcent partit tamb\xc3\xa9 es va saldar amb una derrota, davant de la selecci\xc3\xb3 d\'Esc\xc3\xb2cia per 26-6, en un partit en qu\xc3\xa8 els italians van jugar a un mal nivell que els portava directes a la seva 4a \xc2\xabCullera  de fusta\xc2\xbb. El quart partit, contra Gal\xc2\xb7les a Roma, va ser el millor del torneig dels italians, que van tenir oportunitat de guanyar fins a l\'\xc3\xbaltim minut, gr\xc3\xa0cies a un gran partit del capit\xc3\xa0 Sergio Parisse i a un Andrea Marcato que va anotar els cinc cops de c\xc3\xa0stig xiulats; desgraciadament, al final 15-20 per als gal\xc2\xb7lesos. El cinqu\xc3\xa8 i \xc3\xbaltim partit es va saldar amb la confirmaci\xc3\xb3 del pitjor any d\'It\xc3\xa0lia al torneig de les Sis Nacions en caure derrotats per 8-50 al Flaminio per la selecci\xc3\xb3 de rugbi de Fran\xc3\xa7a, el que va portar el president de la Federazione Italiana Rugbi, Giancarlo Dondi, a dir que \xc2\xabsort que s\'ha acabat aquest torneig\xc2\xbb. It\xc3\xa0lia perdria un lloc m\xc3\xa9s al r\xc3\xa0nquing de la International Rugby Board el 2 de mar\xc3\xa7, caient fins a la 12a posici\xc3\xb3. _NEWLINE_El mes de juny, durant la gira estiuenca a terres australianes i neozelandeses, els \xc2\xabAzzurri\xc2\xbb recullen tres derrotes: el 13, a Canberra, per 31-8 i el 20 a Melbourne 34-12, tots dos contra Austr\xc3\xa0lia, i el 27 a Christchurch 27-6 contra els \xc2\xabAll Blacks\xc2\xbb._NEWLINE_Les gires de tardor dels equips de l\'hemisferi Sud van comen\xc3\xa7ar de manera espectacular per a It\xc3\xa0lia: el 14 de novembre, amb la selecci\xc3\xb3 de rugbi de Nova Zelanda com a contrincant, s\'aconsegueix una fita per al rugbi itali\xc3\xa0, omplir amb 80.018 aficionats l\'Estadi Giuseppe Meazza de Mil\xc3\xa0 -en aquest cas el resultat \xc3\xa9s all\xc3\xb2 de menys, amb la treballada vict\xc3\xb2ria All Black per 6-20-. El segon partit d\'aquesta gira va tenir lloc a Udine el 21 de novembre, amb la derrota per 10-32 contra una Selecci\xc3\xb3 de rugbi de Sud-\xc3\xa0frica, que venia de perdre els anteriors tres partits de la gira enfront de Fran\xc3\xa7a i els equips anglesos dels Leicester Tigers i els Saracens. Per fi, el 28 de novembre, a Ascoli, es trencaria la mala ratxa de tretze derrotes consecutives -It\xc3\xa0lia no guanyava un partit des de la vict\xc3\xb2ria sobre Argentina el 28 de juny de 2008-, en v\xc3\xa8ncer el conjunt itali\xc3\xa0 a Samoa per 24-6._NEWLINE_El 2010 comen\xc3\xa7ava amb l\'abs\xc3\xa8ncia del capit\xc3\xa0 Parisse lesionat de gravetat i amb el primer partit del Sis Nacions enfront dels campions de l\'any anterior, Irlanda. El partit disputat el 6 de febrer a Croke Park, Dubl\xc3\xadn, no va tenir gaire hist\xc3\xb2ria: vict\xc3\xb2ria c\xc3\xb2moda dels irlandesos 29-11. La segona jornada, contra Anglaterra, es va jugar el 14 de febrer al Flaminio, i l\'equip itali\xc3\xa0 va mantenir l\'empat fins al minut 45, quan Matthew Tait va aconseguir l\'assaig que desequilibraria el partit i acabaria 12-17, la derrota m\xc3\xa9s ajustada d\'It\xc3\xa0lia enfront d\'Anglaterra -\xc3\xbanica selecci\xc3\xb3 europea que no ha estat derrotada mai pels transalpins-. El treball dels italians va tenir els seus fruits al partit davant d\'Esc\xc3\xb2cia del 27 de febrer, amb la vict\xc3\xb2ria, molt treballada en defensa, 16-12, gr\xc3\xa0cies a un assaig de Pablo Canavosio i els punts al peu de Mirco Bergamasco. Amb aquesta vict\xc3\xb2ria s\'aconseguia evitar la \xc2\xabCullera de fusta\xc2\xbb davant els rivals favorits del Sis Nacions, Esc\xc3\xb2cia, als quals han guanyat en cinc ocasions, una d\'elles a domicili. _NEWLINE_Els dos partits restants del Torneig de les Sis Nacions del 2010, van tenir un desenvolupament i resultat similars davant de Fran\xc3\xa7a, el 14 de mar\xc3\xa7 a Par\xc3\xads, i  Gal\xc2\xb7les, el 20 de mar\xc3\xa7 a Cardiff: It\xc3\xa0lia dominada de principi a final (46-20) i (33-10) respectivament._NEWLINE_Al mes de juny, It\xc3\xa0lia va viatjar a Sud-\xc3\xa0frica per enfrontar-se en dues ocasions amb els Springboks. El primer partit es va jugar el 19 de juny en el Puma Stadium de Witbank: derrota per 29-13, la m\xc3\xa9s petita derrota de la hist\xc3\xb2ria contra els sud-africans, amb un assaig de Sergio Parisse el dia de la seva reaparici\xc3\xb3 i dos cops de c\xc3\xa0stig de Mirco Bergamasco; el segon partit va ser tot diferent, at\xc3\xa8s que els \xc2\xabSpringboks\xc2\xbb, despr\xc3\xa9s de les cr\xc3\xadtiques rebudes del partit anterior, no van tenir pietat i van v\xc3\xa8ncer el 26 de juny a  Londres] per 55-11._NEWLINE_Les gires tardorenques de novembre van portar un panorama similar a les d\'altres anys: dues derrotes davant d\'equips netament superiors (22-16 el 13 de novembre davant els \xc2\xabPumes\xc2\xbb de l\'Argentina, i 14-32 davant de la selecci\xc3\xb3 d\'Austr\xc3\xa0lia el dia 20, i per acabar una vict\xc3\xb2ria soferta i poc llu\xc3\xafda, amb m\xc3\xa9s ombres que llums, davant de Fiji el 27 de novembre a M\xc3\xb2dena.\n_START_SECTION_\nEstad\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa Selecci\xc3\xb3 de rugbi d\'It\xc3\xa0lia, fins al 26 de juny de 2010, ha disputat 395 partits. D\'aquests, 346 es poden considerar com partits oficials internacionals, mentre que els altres 49 van ser contra seleccions no etiquetades com a absolutes o no representatives d\'una federaci\xc3\xb3, com els Barbarians, els African Leopards, la selecci\xc3\xb3 \xc2\xabB\xc2\xbb de Fran\xc3\xa7a, XV o Espoirs, etc. Al final les estad\xc3\xadstiques es refereixen als 346 oficials. El r\xc3\xa8cord d\'internacionalitats el t\xc3\xa9 Alessandro Troncon, amb 101 partits des de 1994 a 2007, amb la participaci\xc3\xb3 en quatre Mundials consecutius (1995, 1999, 2003 i 2007) i sis al Torneig de les Sis Nacions del 2000 al 2003 i despr\xc3\xa9s als anys 2005 i 2007. El r\xc3\xa8cord de punts est\xc3\xa0 en possessi\xc3\xb3 d\'italo-argent\xc3\xad Diego Dom\xc3\xadnguez amb 983 punts en 73 partits. Dom\xc3\xadnguez suma tamb\xc3\xa9 27 punts previs amb l\'Argentina, per la qual cosa la suma total (1.010), ho porta a ser el tercer m\xc3\xa0xim anotador de la hist\xc3\xb2ria en partits internacionals, pel darrere de l\'angl\xc3\xa8s Jonny Wilkinson (1.178), i el gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s Neil Jenkins (1.090). Al r\xc3\xa8cord d\'assajos, el t\xc3\xa9 Marcello Cuttitta, amb vint-i-cinc, seguit de Paolo Vaccari amb vint-i-dos.'