b'\n_START_ARTICLE_\nCer\xc3\xa0mica prehist\xc3\xb2rica\n_START_SECTION_\n\xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nAl continent afric\xc3\xa0 hi ha evid\xc3\xa8ncies d\'obra en fang amb una antiguitat de m\xc3\xa9s de 8000 anys ae. Aix\xc3\xad, per exemple, al jaciment d\'Hasi Uenzga, al Rif oriental (el Marroc), s\'han trobat materials datats del s. IX ae, o els trobats en les excavacions d\'Iwo Eleru, en l\'estat d\'Ondo (Nig\xc3\xa8ria), de semblant antiguitat._NEWLINE_Descobriments arqueol\xc3\xb2gics en l\'Alt Egipte, de la fase Naqada I, fan suposar que des del 4500 al 3500\xc2\xa0ae s\'hi practicava l\'agricultura. Tamb\xc3\xa9 s\'enterraven els morts en tombes, on era freq\xc3\xbcent l\'\xc3\xbas d\'aixovars funeraris, entre els quals era normal trobar atuells de terracota vermella amb motius pintats en blanc; les decoracions que hi predominaven eren les geom\xc3\xa8triques: triangles, semicercles i espigues.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80sia\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha restes de terrisseria trobades al sud de la Xina, datades per carboni-14 entre el 9000 i el 14000\xc2\xa0ae. En noves excavacions realitzades a la prov\xc3\xadncia de Jiangxi, les troballes es remunten fins al 20000\xc2\xa0ae._NEWLINE_Un atuell del per\xc3\xadode J\xc5\x8dmon \xe2\x80\x94prehist\xc3\xb2ria del Jap\xc3\xb3 (10000\xc2\xa0ae-8000\xc2\xa0ae\xe2\x80\x94, exposada al Museu Nacional de T\xc3\xb2quio, se\'n considera un dels m\xc3\xa9s antics.\n_START_SECTION_\nEuropa central i oriental\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han registrat i estudiat nombrosos focus. La cultura balcanicodanubiana Hamangia, des de 6000 ae; i avan\xc3\xa7ant en el neol\xc3\xadtic mitj\xc3\xa0 (3500\xc2\xa0ae i el 2500\xc2\xa0ae), la cultura D\xc3\xadmini, a Gr\xc3\xa8cia, que va deixar una cer\xc3\xa0mica amb gran varietat de formes i ornamentaci\xc3\xb3 policroma (sobretot d\'espirals i greques). Al principis del neol\xc3\xadtic final sobre\xc3\xafx la terrisseria negra brunyida d\'influ\xc3\xa8ncia anat\xc3\xb2lica. De l\'anomenat neol\xc3\xadtic danubi\xc3\xa0 centreeuropeu emergeix la cultura de la cer\xc3\xa0mica de \xc2\xabbandes\xc2\xbb, amb formes extremament senzilles de gots sense nanses i de coll ample._NEWLINE_Al final del per\xc3\xadode neol\xc3\xadtic europeu, la terrisseria dom\xc3\xa8stica \xc3\xa9s una constant arqueol\xc3\xb2gica en quasi tots els jaciments i cultures: Gumelnitsa i Salcutsa a Romania, Boian, a Bulg\xc3\xa0ria, Tripilia i Cucuteni a Romania, Mold\xc3\xa0via i Ucra\xc3\xafna, i fins i tot Hacilar, a l\'oest de Turquia.\n_START_SECTION_\nEuropa occidental\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'Europa mediterr\xc3\xa0nia les peces m\xc3\xa9s antigues s\xc3\xb3n, probablement, les trobades al jaciment de Camprafaud (Llenguadoc) i Verdelpino (Conca), peces datades del VI mil\xc2\xb7lenni ae; no presenten cap tipus de decoraci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 hi ha peces del III mil\xc2\xb7lenni ae trobades a Catalunya, Proven\xc3\xa7a, C\xc3\xb2rsega i Dalm\xc3\xa0cia, la decoraci\xc3\xb3 de les quals es basa en la impressi\xc3\xb3 amb petxines marines, tamb\xc3\xa9 coneguda com a cer\xc3\xa0mica cardial._NEWLINE_Altres dues cultures importants s\xc3\xb3n la cer\xc3\xa0mica campaniforme, o de got campaniforme, en l\'eneol\xc3\xadtic, i la cer\xc3\xa0mica arg\xc3\xa0rica de l\'edat del bronze._NEWLINE_Ja en la civilitzaci\xc3\xb3 mic\xc3\xa8nica, la major part dels atuells es fabriquen en el per\xc3\xadode inicial de l\'edat del bronze, s\xc3\xb3n fets a m\xc3\xa0, sense l\'ajut del torn.\n_START_SECTION_\nPen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nSegons les darreres datacions, les terrisses m\xc3\xa9s primitives d\'aquest \xc3\xa0mbit geogr\xc3\xa0fic eren de tipus cardial._NEWLINE_Cap al 2000\xc2\xa0ae, les migracions orientals s\'escamparen per la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica de les costes del sud a l\'interior, i es desenvolup\xc3\xa0 la cultura d\'Almeria, que origin\xc3\xa0 la cultura del got campaniforme que m\xc3\xa9s tard s\'estendria cap a Fran\xc3\xa7a i Alemanya. Poc despr\xc3\xa9s, cap al 1700\xc2\xa0ae, hi aparegu\xc3\xa9 la cultura de l\'Argar, tamb\xc3\xa9 al sud de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, on s\'han trobat sepultures practicades en tenalles situades al subs\xc3\xb2l dels habitatges, amb gran quantitat d\'objectes, entre ells, molta cer\xc3\xa0mica._NEWLINE_Entre el 1300 i el 750\xc2\xa0ae se situa l\'anomenada cultura dels camps d\'urnes. El ritu de la incineraci\xc3\xb3 s\'introdueix en la pen\xc3\xadnsula pels Pirineus en direcci\xc3\xb3 al nord-est, a les valls lleidatanes dels rius Segre i Cinca; els objectes guarden una gran semblan\xc3\xa7a amb els del baix Arag\xc3\xb3 i la vall de l\'Ebre. La terrissa representativa \xc3\xa9s \xc2\xabacanalada\xc2\xbb amb bandes de solcs estriats._NEWLINE_Una de les necr\xc3\xb2polis m\xc3\xa9s estudiades \xc3\xa9s la de "La Punta del Pi" al Port de la Selva, que cont\xc3\xa9 uns setanta enterraments; a la necr\xc3\xb2poli d\'Espolla s\'han trobat m\xc3\xa9s de dues-centes urnes. La incineraci\xc3\xb3 s\'estengu\xc3\xa9 per la resta de la pen\xc3\xadnsula, com es pot veure en les necr\xc3\xb2polis de la Penya Negra de Crevillent, o a la Meseta Central les troballes de Las Cogotas (Carde\xc3\xb1osa, \xc3\x80vila) i de La Osera (Chamart\xc3\xadn, \xc3\x80vila), amb m\xc3\xa9s de dos mil enterraments, i molts atuells que presenten incrustacions d\'argila blanca i formen decoracions. A Andalusia occidental les urnes presenten una decoraci\xc3\xb3 puntejada mentre que en la part oriental s\xc3\xb3n llises i brunyides. En tots aquests focus i cultures \xc3\xa9s preceptiva la cer\xc3\xa0mica negra.\n_START_SECTION_\nAm\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen de la cer\xc3\xa0mica americana se situa a la costa d\'Equador cap al 3200\xc2\xa0ae. Alguns estudis fets per arque\xc3\xb2legs nord-americans i equatorians han mostrat les semblances d\'aquesta cer\xc3\xa0mica amb la de la cultura japonesa de per\xc3\xadode J\xc5\x8dmon. En tots dos pa\xc3\xafsos, les formes i t\xc3\xa8cniques tenien relaci\xc3\xb3 amb les seues economies, preferentment mar\xc3\xadtimes. A Col\xc3\xb2mbia s\'han trobat cer\xc3\xa0miques datades del 2925\xc2\xa0ae, utensilis molt toscos i bols semiesf\xc3\xa8rics. Olles de color rogenc i negre apareixen a Per\xc3\xba ja en un per\xc3\xadode una mica m\xc3\xa9s tard\xc3\xa0, cap al 1800\xc2\xa0ae. A Am\xc3\xa8rica del Nord, una de les cer\xc3\xa0miques que poden dir-se prehist\xc3\xb2riques \xc3\xa9s la denominada \xc2\xabdel bosc\xc2\xbb, datada del 2000\xc2\xa0ae a l\'est dels Estats Units, una cer\xc3\xa0mica amb impressions de cordes o teixits, t\xc3\xa8cnica que es realitzava palmejant la superf\xc3\xadcie dels utensilis amb paletes de fusta on s\'havien enrotllat, pr\xc3\xa8viament, cordes o teixits.'