b"\n_START_ARTICLE_\nArquitectura del Rac\xc3\xb3 d'Adem\xc3\xbas\n_START_PARAGRAPH_\nL'arquitectura del Rac\xc3\xb3 d'Ademus \xc3\xa9s la pr\xc3\xb2pia d'aquesta comarca del ponent del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0._NEWLINE_Per arquitectura tradicional o vernacla s'ha d'entendre la que s'origina com a resposta a les necessitats particulars d'una zona, en aquest cas un territori rural de l'interior peninsular, eminentment muntanyenc, amb escassa pluviositat i economia agropecu\xc3\xa0ria, poc habitat i de poblaci\xc3\xb3 dispersa, segons s'evidencia a les Casas de la Balsa, Casas de Guerrero, Casas del Soto, Rento de Altamira.\n_START_SECTION_\nUna classificaci\xc3\xb3 no categ\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nPer comprendre els diferents tipus d'agrupacions urban\xc3\xadstiques de la zona, i basant-se en diferents criteris (orogr\xc3\xa0fics, geol\xc3\xb2gics, clim\xc3\xa0tics\xe2\x80\xa6), Fernando Vegas assaja una aproximaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica a l'arquitectura tradicional del Rac\xc3\xb3 d'Adem\xc3\xbas \xc2\xabevitant un enfocament buc\xc3\xb2lic, pintoresc o populista\xc2\xbb. Emmarcant l'urbanisme en el paisatge proposa una classificaci\xc3\xb3 \xc2\xabno categ\xc3\xb2rica\xc2\xbb de la comarca; divideix en territori en tres franges: una zona central (incloent el centre de la comarca, representat per la vall del T\xc3\xbaria, Ebron i Bo\xc3\xaflgues), una zona d'Arroyo Cerezo (incloent la porci\xc3\xb3 occidental, al voltant de la Mola del Royo) i una zona de la Pobla de Sant Miquel (a la porci\xc3\xb3 oriental de la comarca, que correspon als contraforts de la serra de Javalambre i serra de Tortajada).\n_START_SECTION_\nMaterials de construcci\xc3\xb3 inorg\xc3\xa0nics\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els materials, com a element de construcci\xc3\xb3 destaca la pedra, per l'abund\xc3\xa0ncia, a despit de la terra crua o la cer\xc3\xa0mica, la qual cosa ha redundat en la integraci\xc3\xb3 dels edificis en el seu ambient natural: pedra viva, pedra tosca, gres, etc. Per la seua duresa i dif\xc3\xadcil maneig, la pedra viva s'utilitza en les f\xc3\xa0briques dels murs, mentre que les tosques, m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cils de treballar, apareixen als murs de les construccions secund\xc3\xa0ries (magatzems, corrals, pallers), tot i que amb excepcions, doncs hi ha cases a Los Santos totalment aixecades en aquest tipus de pedra. El f\xc3\xa0cil llaurat d'aquesta pedra i la seua duresa fa que la vegem tamb\xc3\xa9 en edificis notables, com el campanar del llogaret d'Arroyo Cerezo, el de la parroquial de Vallanca i en algunes parts de l'esgl\xc3\xa9sia fortalesa de Castielfabib. Aix\xc3\xad mateix, l'abund\xc3\xa0ncia de lloses de pedra calc\xc3\xa0ria d'espessor variable i bona grand\xc3\xa0ria a la zona oriental (Mas del Olmo, Adem\xc3\xbas), ha fet apar\xc3\xa9ixer les peculiars construccions conegudes com barraques de pedra seca existents a la zona, i els encofrats de llanxes verticals a la part alta d'edificis primaris (zona de cambra en habitatges) i secundaris (pallers)._NEWLINE_Respecte a l'aglomerant, hi destaca el \xc2\xabmorter d'algeps\xc2\xbb, tradicionalment obtingut de manera artesana, per la relativa abund\xc3\xa0ncia d'algeps en algunes zones de la comarca: la pedra es co\xc3\xafa en forns comunals durant un temps determinat (24 hores), despr\xc3\xa9s es trituraba i es garbellava. L'algeps  obtingut s'utilitzava despr\xc3\xa9s, barrejat amb aigua i arena, per a la construcci\xc3\xb3 de pilastres de les cases, forjats, en encofrats, i m\xc3\xa9s aigualit en el revestiment d'interiors. Aix\xc3\xad mateix, barrejat amb terra crua servia per al semiencofrat de murs exteriors. Un altre aglomerant tradicional a la comarca \xc3\xa9s el \xc2\xabmorter de cal\xc3\xa7\xc2\xbb, l'obtenci\xc3\xb3 de la qual \xc3\xa9s semblant a la de l'algeps per\xc3\xb2 amb una cocci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s perllongada (diversos dies), la qual cosa suposava una major despesa, ra\xc3\xb3 per la qual s'usava en la construcci\xc3\xb3 d'edificis de major entitat, civils i religiosos. Aquest aglomerant, per\xc3\xb2, pot veure's tamb\xc3\xa9 en construccions particulars de la zona sud-occidental de la comarca, a Vallanca i al seu annex de Negr\xc3\xb3n. L'aglomerant m\xc3\xa9s utilitzat a la zona, per\xc3\xb2, ha estat la terra -\xc2\xabterra crua\xc2\xbb o \xc2\xabterra barrejada amb palla\xc2\xbb, fins al punt que la majoria de cases antigues tenen murs de ma\xc3\xa7oneria fets amb fang, combinat amb palla o algeps: els murs aix\xc3\xad fets presenten certa elasticitat, la qual cosa afavoria l'assentament de la f\xc3\xa0brica. Dels anys quaranta en\xc3\xa7\xc3\xa0, per imperatius del mercat, la utilitzaci\xc3\xb3 del morter de ciment s'ha generalitzat en les construccions de la zona, ocasionant certs problemes, enfront dels seus inq\xc3\xbcestionables avantatges._NEWLINE_La \xc2\xabterra crua\xc2\xbb, malgrat la seua abund\xc3\xa0ncia a la zona, no s'ha utilitzat massa en la construcci\xc3\xb3 d'edificis, tot i que existeix i \xc3\xa9s possible veure-la en murs i t\xc3\xa0pies.  Aix\xc3\xad mateix, resulta infreq\xc3\xbcent veure murs constru\xc3\xafts amb tova (terra barrejada amb palla), per\xc3\xb2 n'hi ha  algun als ru\xc3\xafnosos edificis abandonats de Las T\xc3\xb3vedas (Castielfabib)._NEWLINE_La cer\xc3\xa0mica \xc3\xa9s un material de construcci\xc3\xb3 present a la zona des d'antic, segons pot veure's a les teulades (teula \xc3\xa0rab), en poals de vi i en les rajoles de pis. L'exist\xc3\xa8ncia d'abundants restes de poals manifesta al seu torn la producci\xc3\xb3 vitivin\xc3\xadcola de la zona, en total contrast amb l'escassa o nul\xc2\xb7la elaboraci\xc3\xb3 actual. Les teuleries foren abundants als diferents municipis, prova en s\xc3\xb3n les restes a Adem\xc3\xbas, Castielfabib, la Pobla de Sant Miquel, Sesga (Adem\xc3\xbas) i Vallanca. La gaireb\xc3\xa9 totalitat de les construccions tradicionals de la comarca tenen cobertes de teula \xc3\xa0rab (corba), disposada en canal i cobertora. El fet que la paraula \xc2\xabteulada\xc2\xbb derive de \xc2\xabteula\xc2\xbb manifesta la import\xc3\xa0ncia d'aquesta troballa arquitect\xc3\xb2nica en la construcci\xc3\xb3, encara vigent. Un precedent de la coberta de teula pot veure's en les lloses que formen les \xc2\xabfalses c\xc3\xbapules de les barraques de pedra seca\xc2\xbb presents a la zona.\n_START_SECTION_\nFusta i altres elements org\xc3\xa0nics\n_START_PARAGRAPH_\nLa fusta \xc3\xa9s un dels elements b\xc3\xa0sics de la construcci\xc3\xb3 tradicional a la zona, i se'nn pot veure en les m\xc3\xa9s variades formes: estructura de cases (pilars), forjats (bigues), murs (entramats), cobertes (teulades), baranes de protecci\xc3\xb3 (passamans, balustres retallats o tornejats), paviment, fusteria, forrellats, etc. La fusta aut\xc3\xb2ctona procedeix del pi roig, tamb\xc3\xa9 del pollancre, l'om, la carrasca i varietats de quercus, savina del g\xc3\xa8nere Juniperus..., aprofitant les seues caracter\xc3\xadstiques particulars, entre les quals destaca la duresa de la carrasca i la resist\xc3\xa8ncia a l'aigua de la savina. La producci\xc3\xb3 de la zona i territoris lim\xc3\xadtrofs ha estat notable al llarg de la hist\xc3\xb2ria (activitat dels fusters, arrossegament pel T\xc3\xbaria fins a Val\xc3\xa8ncia, ja des de la baixa edat mitjana). La relaci\xc3\xb3 de la fusta amb la comarca i els seus festeigs i tradicions pot veure's ben representada en les populars \xc2\xabfogueres de Sant Anton\xc2\xbb i en la tradicional plantada del xop per Pasqua florida, una festa d'origen precristi\xc3\xa0 relacionada amb la primavera i la fertilitat._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de la fusta, l'\xc3\xbas d'altres elements org\xc3\xa0nics \xe2\x80\x93canyes, fibres de c\xc3\xa0nem- en la construcci\xc3\xb3 ha estat tradicional a la zona: les canyes, lligades una amb altra forma els canyissos, usats en les cobertes com a suport de les teules. Una altra forma d'utilitzar les canyes era aixafant-ne el can\xc3\xb3 i formant emparrats sobre els quals aplicar l'algeps per als falsos sostres o voltes en alcoves i cambres. Aix\xc3\xad mateix, el c\xc3\xa0nem servia per fer cordes amb qu\xc3\xa8 lligar els canyissos, i en general cordams de tot tipus usats en la construcci\xc3\xb3 i en l'agricultura, fins i tot en l'espardenyeria, activitat freq\xc3\xbcent a la zona en un altre temps. Tamb\xc3\xa9 s'han vist banyes de cabra encastades en murs, a manera de ganxos de penjador per als estris.\n_START_SECTION_\nMurs\n_START_PARAGRAPH_\nMurs de pedra seca: es refereix als constru\xc3\xafts amb pedres sense cap tipus de tractament ni aglomerant que les unisca. Model d'aquest tipus de murs s\xc3\xb3n els que poden veure's als marges dels camps i murets dels bancals als vessants, incloent les paradigm\xc3\xa0tiques barraques de pedra existents en diversos punts de la geografia comarcal a manera de refugi d'agricultors i pastors. Per subjectar i equilibrar els murs es col\xc2\xb7loquen petites pedres entre ells._NEWLINE_Murs de carreuat: es refereix als constru\xc3\xafts amb carreus, pedres llaurades aparellades entre si. Aquest tipus de parets quedava reservat per als edificis m\xc3\xa9s nobles, p\xc3\xbablics i privats \xe2\x80\x93municipals, esgl\xc3\xa9sies i ermites, cases pairals...- pel cost de l'elaboraci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 poden veure's, per\xc3\xb2, en els cantons d'algunes edificacions comunes, buscant una \xc2\xabuni\xc3\xb3 adequada en les trobades\xc2\xbb que reforce la ma\xc3\xa7oneria ordin\xc3\xa0ria. Exemples t\xc3\xadpics d'aquest tipus de parets poden veure's a la Casa abadia de la Pobla de Sant Miquel i a la Casa gran de T\xc3\xb3vedas de Abajo, a Castielfabib._NEWLINE_Murs de ma\xc3\xa7oneria: es refereix als constru\xc3\xafts amb pedres sense llaurar o toscament tallades, usant pedres de diferents grand\xc3\xa0ries unides amb argamassa, sense seguir un ordre determinat. La majoria de les construccions de la zona tenen murs de ma\xc3\xa7oneria a les parts baixes, aparellades amb argila i palla. Aix\xc3\xad mateix, els murs tenen a la part central i a les cantonades pilastres de \xc2\xabmorter d'algeps\xc2\xbb, l'estructura que suporta realment la construcci\xc3\xb3. Els tancaments superiors dels edificis solen resoldre's amb envans de diferent tipus. Els tancaments m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents a la part superior dels edificis comuns, tamb\xc3\xa9 als cossos volats, solen basar-se en encofrats fets amb lloses de pedra: d'una banda per abaratir-ne el cost, d'altra per minimitzar el pes que han de suportar els murs inferiors. Aix\xc3\xb2 es fa pal\xc3\xa8s sobretot en els assentaments aixecats als vessants dels turons \xe2\x80\x93viles d'Adem\xc3\xbas, Castielfabib, Vallanca\xe2\x80\xa6-, on els edificis s'han al\xc3\xa7at molt units. Com a aglomerant en la subjecci\xc3\xb3 dels encofrats de lloses s'ha utilitzat invariablement el \xc2\xabmorter d'algeps\xc2\xbb, un dels avantatges de la qual \xc3\xa9s el r\xc3\xa0pid enduriment. _NEWLINE_Els murs de t\xc3\xa0pia (terra crua) foren freq\xc3\xbcents a Torre Baixa, es constru\xc3\xafen amb un encofrat farcit de terra amb terra crua -amb o sense inerts-, i es disposaven  entre les filades el t\xc3\xadpic morter d'algeps com a refor\xc3\xa7. El mur nord del cementeri municipal de Los Llanos, ja desaparegut, estava basat en aquest tipus de t\xc3\xa0pia. Hui pot veure's a la Casa del Capell\xc3\xa0 de Castielfabib, un notable edifici en lamentable estat d'aband\xc3\xb3. _NEWLINE_Hi ha tamb\xc3\xa9 a la zona els murs excavats, \xc2\xabl'exemple m\xc3\xa9s primigeni de construcci\xc3\xb3 de murs\xc2\xbb, la f\xc3\xa0brica dels quals requereix certes circumst\xc3\xa0ncies: terreny prou tou que permeta excavar-lo. La ubicaci\xc3\xb3 de diversos assentaments locals als pendents dels turons afavoreix aquest tipus d'arquitectura, com a ampliaci\xc3\xb3 de les cases. El territori del Rac\xc3\xb3 d'Adem\xc3\xbas reuneix les condicions exposades, tant en terreny com en clima, d'ac\xc3\xad l'exist\xc3\xa8ncia d'abundants cellers soterrats, excavats a la roca a Adem\xc3\xbas, Castielfabib, Los Santos, Vallanca (cova del Hocino, ja esmentada per Madoz, el 1847, i altres existents a la mateixa pla\xc3\xa7a Major del lloc). Finalment, cal incloure tamb\xc3\xa9 en aquest apartat les coves corrals existents en diferents paratges d'aquests termes, prova arqueol\xc3\xb2gica d'una important activitat agropecu\xc3\xa0ria en el passat.\n_START_SECTION_\nLa casa\n_START_PARAGRAPH_\nLa casa tradicional del Rac\xc3\xb3 d'Adem\xc3\xbas \xc3\xa9s el resultat de l'\xc3\xbas dels diferents materials existents a la zona i de la seua particular manera d'aparellar-los per donar resposta a les necessitats dels seus habitants. En la tipologia de la construcci\xc3\xb3 influeixen altres factors, com l'orografia i clima local, aix\xc3\xad com l'activitat econ\xc3\xb2mica principal dels habitants, dedicats majorit\xc3\xa0riament a l'agricultura i la ramaderia._NEWLINE_Arquitect\xc3\xb2nicament, la construcci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica reuneix \xc2\xabfuncions de resid\xc3\xa8ncia, magatzem de queviures i eventual acompliment de labors dom\xc3\xa8stiques i artesanes\xc2\xbb, i recinte per a animals de corral i estris: quadra i corral amb o sense descobert. Esment a banda mereixen els pallers i cambres destinats a guardar palla, amb espai per a farratges secs (rabasses de dacsa, alfals), que solen agrupar-se fora del poble, al costat de les \xc2\xaberes de batre\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nConfiguraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa distribuci\xc3\xb3 de la \xc2\xabcasa habitatge\xc2\xbb a la comarca dep\xc3\xa9n del lloc on se situa, en funci\xc3\xb3 de l'altitud, orientaci\xc3\xb3 i clima de la zona de vall o muntanya on es trobe, tot i que sempre \xc2\xabfuncional i conseq\xc3\xbcent\xc2\xbb. Vegas comprova una forma de fer comuna en tot el territori, amb tend\xc3\xa8ncia \xc2\xaba l'estratificaci\xc3\xb3 funcional, material i constructiva\xc2\xbb, tant en les edificacions destinades a habitatge com en les secund\xc3\xa0ries (magatzems, cambretes, pallers). El denominador com\xc3\xba a totes n'\xc3\xa9s l'exist\xc3\xa8ncia de plantes baixes (destinades a funcions secund\xc3\xa0ries: bestiar, magatzem d'estris), amb acc\xc3\xa9s a les plantes superiors, reservades a l'habitatge pr\xc3\xb2piament (llar, cuina, estar i alcoves). La part alta sol destinar-se al magatzematge de productes del camp: cereal i altres fruits, aix\xc3\xad com lloc d'oreig per als productes carnis resultants de la matan\xc3\xa7a, embotits, etc. La disposici\xc3\xb3 general en t\xc3\xa9, per\xc3\xb2, moltes variants i combinacions. Esment especial mereixen les construccions d'Arroyo Cerezo, on l'altitud i el clima han condicionat una edificaci\xc3\xb3 particular, distribu\xc3\xafda en una sola planta i amb porxo orientat al sud. Els nuclis urbans assentats sobre pendents (Adem\xc3\xbas, Castielfabib, Vallanca), precisament els m\xc3\xa9s antics, a causa d'haver-se desenvolupat a l'entorn de castells o fortificacions, tenen solucions urban\xc3\xadstiques particulars amb diversos accessos a les cases, pel seu desenvolupament vertical i la seua \xc2\xabarquitectura encavallada\xc2\xbb; les desenvolupades en vessants mitjans (Cases Altes, Cases Baixes, Los Santos, Sesga, Negr\xc3\xb3n), mostren solucions diferents, com escales externes per accedir a la primera planta, directament des del carrer.\n_START_SECTION_\nTancaments\n_START_PARAGRAPH_\nHabitualment, en els tancaments de les cases de la zona es distingeix un patr\xc3\xb3 com\xc3\xba en la seua erecci\xc3\xb3: mur de ma\xc3\xa7oneria ordin\xc3\xa0ria en la planta baixa, amb el prop\xc3\xb2sit d'aconseguir un bon assentament, protecci\xc3\xb3 i a\xc3\xafllament del terreny. Com a aglomerant en la subjecci\xc3\xb3 s'utilitza el morter de fang i palla, nom\xc3\xa9s de vegades barrejat amb algeps. La soluci\xc3\xb3 adoptada per al tancament de les plantes superiors \xc3\xa9s l'\xc3\xbas de l'encofrat de lloses planes, verticals, a una cara: la part interior de l'encofrat s'arrebossa posteriorment. La part superior de l'edifici, destinada habitualment a cambra, se sol tancar amb el mateix sistema de lloses verticals, per\xc3\xb2 sense encofrat ni arrebossat. El sistema de ventilaci\xc3\xb3 en aquesta part de la casa s'aconsegueix amb finestres que utilitzen com a llinda les mateixes bigues de la cobertura, o simplement deixant en el tancament una lloseta sense posar.\n_START_SECTION_\nCoberta\n_START_PARAGRAPH_\nEn la majoria de les cases tradicionals de la comarca, la coberta es fa amb el sistema d'armadures a dues aig\xc3\xbces, amb una biga cimera (filera) i bigues laterals (parells), cobertes al seu torn per les t\xc3\xadpiques canyissades a manera de parets o taulers. Les cobertures es disposen perpendicularment als carrers, per afavorir l'evacuaci\xc3\xb3 de les aig\xc3\xbces, de teules \xc3\xa0rabs aparellades en \xc2\xabcanal i coberta\xc2\xbb. Sobre l'entramat de les canyissades es col\xc2\xb7locava morter de fang (amb o sense una mica d'algeps), disposant-se directament sobre aquest pla les teules preses amb la mateixa argamassa. En zones a\xc3\xafllades poden veure's primitives construccions rurals amb la cobertura de  simples lloses de pedra, pr\xc3\xa8vies a l'aparici\xc3\xb3 de les teules cer\xc3\xa0miques.\n_START_SECTION_\nEnvans\n_START_PARAGRAPH_\nA les cases comunes m\xc3\xa9s antigues, la distribuci\xc3\xb3 interior s'ha resolt a for\xc3\xa7a d'\xc2\xabenvans de lloses de pedra verticals\xc2\xbb, recolzades al seu torn en les portes i preses amb morter d'algeps. Sobre el posterior arrebossat pot veure's l'emblanquinat amb cal\xc3\xa7 i anyil. Respecte a la cuina, en ser un espai singular, rep la mateixa soluci\xc3\xb3, amb la particularitat, per\xc3\xb2, que la construcci\xc3\xb3 de \xc2\xabvaseres\xc2\xbb i cantireres requereix la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de les lloses en horitzontal i una major utilitzaci\xc3\xb3 d'algeps. Encara que les \xc2\xablleixes\xc2\xbb i \xc2\xabarmaris de rebost\xc2\xbb solen estar-ne al descobert en les m\xc3\xa9s antigues (T\xc3\xb3vedas de Arriba, Negr\xc3\xb3n), tamb\xc3\xa9 poden veure's aquests espais per a l'utillatge de cuina recoberts de fusta amb fusteria i cristall, encara que ocasionalment.\n_START_SECTION_\nPaviments\n_START_PARAGRAPH_\nEl paviment, com la totalitat de la casa, sol ser senzill. En les entrades de les plantes baixes els pisos poden ser de terra batuda, i en s\xc3\xb3n puntuals els casos de s\xc3\xb2ls d'aquests espais enllosats, amb l'excepci\xc3\xb3 de la Pobla de Sant Miquel i Sesga, on poden veure's quadres empedrades.\n_START_SECTION_\nRevestiments\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura constructiva tradicional del Rac\xc3\xb3 d'Adem\xc3\xbas nega l'arrebossament exterior dels edificis, en tant que funci\xc3\xb3 decorativa. Les f\xc3\xa0briques erigides mostren directament els materials que la formen, evidenciant alhora el proc\xc3\xa9s constructiu: \xc3\xa9s \xc2\xabun acte de sinceritat que poques obres arquitect\xc3\xb2niques de la modernitat\xc2\xbb poden exhibir. Aquesta visibilitat exterior dels materials aut\xc3\xb2ctons garanteix la integraci\xc3\xb3 de les construccions a l'entorn. El morter d'algeps vist a l'exterior en els encofrats de lloses verticals a les parts altes dels edificis no ha d'entendre's com a arrebossament amb \xc2\xabfunci\xc3\xb3 decorativa\xc2\xbb, encara que en la pr\xc3\xa0ctica ho siga, perqu\xc3\xa8 forma part del proc\xc3\xa9s constructiu._NEWLINE_L'emblanquinat de les fa\xc3\xa7anes de les cases amb cal\xc3\xa7 \xc3\xa9s un fenomen recent als pobles del Rac\xc3\xb3 d'Adem\xc3\xbas, ja que comen\xc3\xa7a a les primeres d\xc3\xa8cades del s. XX, segons pot observar-se en les fotografies de Castielfabib i Vallanca conservades a l'IAAH (1917). Per aquest temps comen\xc3\xa7aren a emblanquinar-se els entorns de finestres i entrades dels habitatges, potser amb un afany higienista i decoratiu, est\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s a la resta de la davantera. El fenomen s'aguditz\xc3\xa0 a partir dels anys seixanta del passat segle, en qu\xc3\xa8 les cases velles, perseguint un afany modernizador, cobrien les fa\xc3\xa7anes amb arrebossats d'algeps o ciment, ocultant definitivament la f\xc3\xa0brica, fet que ha canviat la fesomia origin\xc3\xa0ria dels assentaments de la comarca."