b"\n_START_ARTICLE_\nArs magna\n_START_SECTION_\nLa m\xc3\xa0quina\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels principals prop\xc3\xb2sits de l'activitat liter\xc3\xa0ria de Llull va ser indicar els errors dels racionalistes com Averrois i mostrar la veritat tal com l'entenien els cristians d'una manera tan clara i meridiana que fins i tot els musulmans m\xc3\xa9s fan\xc3\xa0tics poguessin apreciar-la sense possibilitat d'error._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, Llull es va dedicar a dissenyar i construir una m\xc3\xa0quina l\xc3\xb2gica. De naturalesa mec\xc3\xa0nica, en aquesta m\xc3\xa0quina les teories, els subjectes i els predicats teol\xc3\xb2gics estaven organitzats en figures geom\xc3\xa8triques considerades \xc2\xabperfectes\xc2\xbb (per exemple, cercles, quadrats i triangles). Operant uns dials i palanques, girant manovelles i fent donar voltes a un volant, les proposicions i tesis es movien al llarg d'unes guies i s'aturaven davant la posici\xc3\xb3 positiva (certesa) o negativa (error) segons el que correspongu\xc3\xa9s. Per Llull, la m\xc3\xa0quina podia provar per si mateixa la falsedat o certesa d'un postulat._NEWLINE_El religi\xc3\xb3s va batejar el seu instrument amb el nom d'Ars generalis ultima ('\xc3\x9altima art general') o Ars magna ('Gran art'), tot i que avui a vegades es coneix amb el nom d'Ars magna et ultima. Aquest enginy va ser tan important per ell que va dedicar la major part de la seva ingent obra a descriure'l i explicar-lo, La realitat te\xc3\xb2rica subjacent en aquell artefacte era una fusi\xc3\xb3 o identificaci\xc3\xb3 de la teologia amb la filosofia, orientada a explicar les veritats de totes dues disciplines com si fossin una de sola. Era, per tant, el naixement de la teosofia.\n_START_SECTION_\nEl raonament\n_START_PARAGRAPH_\nEls estudiosos cristians del segle\xc2\xa0xiii van celebrar la troballa de Llull, tot i que aviat van detectar els problemes del seu raonament. Tot i que \xc3\xa9s cert que normalment les dues disciplines estan d'acord \xe2\x80\x94perqu\xc3\xa8 el que \xc3\xa9s cert en filosofia no pot ser fals per al te\xc3\xb2leg\xe2\x80\x94, les dues arriben a la veritat per camins diversos: la teologia es recolza en la ra\xc3\xb3 i la revelaci\xc3\xb3 divina, mentre que el fil\xc3\xb2sof est\xc3\xa0 sol davant del problema, l'\xc3\xbanic que t\xc3\xa9 \xc3\xa9s la seva pr\xc3\xb2pia ra\xc3\xb3. Els \xc3\xa0rabs van anar un pas m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0: criticaven l'Ars magna perqu\xc3\xa8, segons ells, el que \xc3\xa9s fals en filosofia \xc2\xabpot ser veritat perfectament en teologia\xc2\xbb, perqu\xc3\xa8 per D\xc3\xa9u res no \xc3\xa9s impossible i Ell pot passar sense cap problema per sobre de les limitacions de la ci\xc3\xa8ncia. Aquest concepte es coneix com a \xc2\xabveritat de doble nivell\xc2\xbb._NEWLINE_En el seu afany de refutar els musulmans, Llull va exagerar el concepte en el sentit oposat: va opinar que la doble veritat era impossible perqu\xc3\xa8 de fet la teologia i la filosofia eren la mateixa cosa. D'aquesta manera, Llull equiparava i identificava la fe i la ra\xc3\xb3. La persona descreguda no era capa\xc3\xa7 de raonar, i l'home de fe aplicava una ra\xc3\xb3 perfecta. D'aquesta manera va creure haver resolt, gr\xc3\xa0cies a les proves de significats l\xc3\xb2gics i per descomptat al seu mecanisme, una de les controv\xc3\xa8rsies m\xc3\xa9s grans de la hist\xc3\xb2ria del coneixement._NEWLINE_El problema d'aquests postulats era que arrasaven la difer\xc3\xa8ncia entre les veritats naturals i les sobrenaturals. Com que Llull era essencialment un fil\xc3\xb2sof m\xc3\xadstic, per ell la ra\xc3\xb3 no es pot enfrontar amb veritats m\xc3\xa9s altes; per fer-ho, cal rec\xc3\xb3rrer sempre a la fe. D'aquesta manera, afirmava que la fe il\xc2\xb7luminava la ra\xc3\xb3, per exemple, per entendre el misteri de la Sant\xc3\xadssima Trinitat: hi ha un sol D\xc3\xa9u veritable representat en tres persones, que malgrat tot no s\xc3\xb3n ni poden ser \xc2\xabtres d\xc3\xa9us\xc2\xbb. Llull creia que per mitj\xc3\xa0 de mecanismes similars podria arribar a provar el motiu de tots els misteris i les raons de tots els articles de fe._NEWLINE_Si la ra\xc3\xb3 exigeix a la fe que l'auxili\xc3\xaf, tamb\xc3\xa9 la segona necessita la primera, perqu\xc3\xa8 la fe per si sola podria conduir a error. Llull creia que l'home dotat de fe per\xc3\xb2 no de raciocini era com un cec: pot trobar certes coses gr\xc3\xa0cies al tacte, per\xc3\xb2 no totes ni sempre.\n_START_SECTION_\nLes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa t\xc3\xa8cnica lul\xc2\xb7liana va ser difosa a la Corona d'Arag\xc3\xb3 pels seus seguidors, els lul\xc2\xb7lians, que van fer arribar els seus ensenyaments a universitats com les de Barcelona i Val\xc3\xa8ncia. Per\xc3\xb2 la jerarquia cat\xc3\xb2lica no va veure amb bons ulls que s'estengu\xc3\xa9s aquesta doctrina, perqu\xc3\xa8 de seguida va entendre el perill de difuminar la difer\xc3\xa8ncia entre la veritat natural i la sobrenatural. Dos papes van condemnar formalment el lul\xc2\xb7lisme: Gregori IX el 1736 i Pau VI m\xc3\xa9s tard. A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aix\xc3\xb2 el beat Llull no ha estat canonitzat mai, tot i que el proc\xc3\xa9s s'ha reactivat en els \xc3\xbaltims temps."