b"\n_START_ARTICLE_\nConstel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la Cabellera de Berenice\n_START_SECTION_\nFets notables\n_START_PARAGRAPH_\nComa Berenices cont\xc3\xa9 el Pol Nord Gal\xc3\xa0ctic, a l'ascensi\xc3\xb3 recta 12h 51,42m i declinaci\xc3\xb3 27\xc2\xb0 07,8\xe2\x80\xb2 (2000 de l'\xc3\xa8poca juliana)._NEWLINE_Aquesta constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s particularment brillant, i no t\xc3\xa9 estels m\xc3\xa9s brillants que els de la quarta magnitud. \xce\xb2 Comae Berenices \xc3\xa9s l'estel m\xc3\xa9s brillant de la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3, amb una magnitud de 4,26. Intr\xc3\xadnsecament \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s un poc m\xc3\xa9s brillant que el nostre Sol, la qual cosa ens d\xc3\xb3na una idea de com es veuria el Sol des de nom\xc3\xa9s 27 anys-llum._NEWLINE_El segon estel m\xc3\xa9s brillant de Coma Berenices s'anomena Diadema (\xce\xb1 Comae Berenices), \xc3\xa9s de magnitud 4,32. Simbolitza la gemma a la corona de Berenice. \xc3\x89s un estel doble, amb dos components de quasi igual magnitud. Hom sospita que \xc3\xa9s una bin\xc3\xa0ria eclipsant._NEWLINE_El darrer estel de la quarta magnitud a Coma Berenices \xc3\xa9s \xce\xb3 Comae Berenices, de la magnitud 4,36.\n_START_SECTION_\nObjectes del cel profund notables\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que Coma Berenices no \xc3\xa9s una constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 extensa, cont\xc3\xa9 vuit objectes Messier. Aquesta constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 \xc3\xa9s rica en gal\xc3\xa0xies, car cont\xc3\xa9 la part nord del c\xc3\xbamul de Virgo. S'hi poden veure molts de c\xc3\xbamuls globulars. Aquests objectes s\xc3\xb3n molt poc apagats per la pols perqu\xc3\xa8 la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 no est\xc3\xa0 en la direcci\xc3\xb3 del pla gal\xc3\xa0ctic._NEWLINE_Sigui com sigui, per causa d'aquest fet, hi ha alguns c\xc3\xbamuls oberts (excepte en el cas del c\xc3\xbamul de Coma Berenices, que domina la part nord de la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3), nebuloses difuses, o nebuloses planet\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nC\xc3\xbamul de Coma Berenices\n_START_PARAGRAPH_\nEl c\xc3\xbamul de Coma Berenices no t\xc3\xa9 una designaci\xc3\xb3 Messier o NGC, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s al cat\xc3\xa0leg Melotte de c\xc3\xbamuls oberts, en qu\xc3\xa8 es designa com a Melotte 111 (Mel 111). \xc3\x89s un extens, dif\xc3\xbas c\xc3\xbamul obert d'estels de la quinta a la desena magnitud, incloent-hi molts dels estels visibles a simple vista de la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3. El c\xc3\xbamul t\xc3\xa9 l'aparen\xc3\xa7a d'una regi\xc3\xb3 enorme, m\xc3\xa9s de 5 graus, a prop de \xce\xb3 Comae Berenices. La seva grand\xc3\xa0ria aparent \xc3\xa9s deguda al fet que \xc3\xa9s relativament a prop, nom\xc3\xa9s a un 270 anys-llum de la Terra.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria i mitologia\n_START_PARAGRAPH_\nComa Berenices era coneguda com un asterisme des dels temps de l'antiga Gr\xc3\xa8cia. Erat\xc3\xb2stenes es referia a la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 com a Cabellera d'Ariadna i Cabellera de Berenice. Claudi Ptolemeu l'anomenava el Floc (de cabells); sigui com sigui, no la va posar en la seva llista de 48 constel\xc2\xb7lacions, considerant-la una part de Leo. Per molts d'anys, Coma Berenices era considerat usualment com el floc a la coa de Leo, i a vegades com a part de Virgo. Durant el segle XVI, alguns mapes del cel descrivien dues noves constel\xc2\xb7lacions, una d'aquestes Coma Berenices. La creaci\xc3\xb3 de la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 s'atribueix usualment a Tycho Brahe, llistada com a constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 en el seu cat\xc3\xa0leg del 1602. Tamb\xc3\xa9 apareix en Uranometria de Johann Bayer el 1603._NEWLINE_Encara que aquesta constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 moderna, est\xc3\xa0 associada a una antiga llegenda. \xc3\x89s una de les poques constel\xc2\xb7lacions (amb Scutum) que deuen el seu nom a una figura hist\xc3\xb2rica, en aquest cas la reina Berenice II d'Egipte, esposa de Ptolemeu III Evergetes I (246 aC \xe2\x80\x93 222 aC), el rei amb qui Alexandria esdevingu\xc3\xa9 un important centre cultural._NEWLINE_El cas va ser que la reina havia ofert el sacrifici de la seva cabellera a la dea Afrodita pel retorn del rei d'una expedici\xc3\xb3. Com que el rei va tornar sa i estalvi, la reina va complir el seu oferiment, se la va tallar i la va deixar al temple. L'endem\xc3\xa0 al mat\xc3\xad la cabellera havia desaparegut. Per aplacar el rei i la reina, furiosos (i salvar la vida dels sacerdots del temple) l'astr\xc3\xb2nom de la cort, Conon, anunci\xc3\xa0 que l'oferiment havia estat posat per la dea al cel. Va indicar un c\xc3\xbamul d'estels que en aquell temps era identificat com la coa de Leo, per\xc3\xb2 que des d'aquell temps ha estat conegut com la Cabellera de Berenice."