b"\n_START_ARTICLE_\nPalau dels Cervell\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici conegut com a Casa Cervell\xc3\xb3 es localitza al n\xc3\xbamero 25 del carrer Montcada de Barcelona. Aquest edifici -en origen residencial- combina actualment la doble funci\xc3\xb3 d'habitatge, a la banda m\xc3\xa9s septentrional, i de galeria d'art des de 1974 (galeria Maeght) fins a l'actualitat (Fundaci\xc3\xb3 Gaspar)._NEWLINE_La finca es localitza al carrer Montcada, un dels indrets m\xc3\xa9s destacats de la ciutat de Barcelona per l'amplia traject\xc3\xb2ria hist\xc3\xb2rico- constructiva de les edificacions que s'hi localitzen. Aquests grans casals urbans tenen el seu origen al per\xc3\xadode medieval (segles XIII, XIV i XV) tot i que les reformes barroques practicades -en alguns d'ells de gran rellev\xc3\xa0ncia per la qualitat material i de tra\xc3\xa7a- els converteixen en un dels millors testimonis d'arquitectura residencial noble de la ciutat de Barcelona._NEWLINE_L'edifici que ara ens ocupa -La Casa Cervell\xc3\xb3- es localitza en una illa de cases delimitada a la banda septentrional pel carrer Cremat Gran, a l'occidental pel carrer Montcada, a orient pel carrer Flassaders i per la Pla\xc3\xa7a Jaume Sabart\xc3\xa9s i a la banda m\xc3\xa9s meridional pel Passeig del Born, tot obrint la seva fa\xc3\xa7ana a l'esmentat carrer Montcada (n\xc3\xbamero 25)._NEWLINE_S'inscriu la finca en una parcel\xc2\xb7la poligonal, tot disposant d'una planta rectangular que fa mitgera amb la finca n\xc3\xbamero 23 (Casa Finestres) del mateix carrer cap a la banda septentrional i amb el n\xc3\xbamero 27 cap a la m\xc3\xa9s meridional._NEWLINE_Aquesta planta es caracteritza per la pres\xc3\xa8ncia d'un pati descobert cap a la banda del carrer Montcada al voltant del qual es desenvolupen les estances dels diversos nivells._NEWLINE_La casa consta de cinc nivells d'al\xc3\xa7at: planta baixa (amb testimonis d'un antic subs\xc3\xb2l), un pis intermedi corresponent amb els estudis realitzats cap al segle XVI, la planta noble i dos pisos m\xc3\xa9s. Es cobreix el conjunt amb un terrat pla transitable a excepci\xc3\xb3 de la banda m\xc3\xa9s septentrional (crugia al darrere del pati), coberta amb una teulada de vessants._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana destaca per la pres\xc3\xa8ncia d'elements estil\xc3\xadsticament molt dissemblants que es corresponen amb actuacions de diferents cronologies. Destaca d'aquest frontis la gran portalada de pedra amb un arc de mig punt adovellat, probablement obra del projecte arquitect\xc3\xb2nic medieval tot i que la gran amplada de les dovelles ens indicaria unes dates m\xc3\xa9s tardanes (cap al segle XV). Aquesta porta es troba flaquejada per unes finestres a mitja al\xc3\xa7ada es correspondrien amb la reforma realitzada cap al segle XVI per tal de construir els estudis de la casa; no obstant per\xc3\xb2, cal remarcar la difer\xc3\xa8ncia formal existent entre les finestres, una d'elles amb llinda motllurada i la resta amb llinda recta que apuntarien a una reforma m\xc3\xa9s tardana._NEWLINE_Al primer pis o planta noble s'obren tres finestres amb balc\xc3\xb3 de volada de pedra i barana de ferro que combina barrots llisos i helico\xc3\xafdals. Aquestes finestres es troben emmarcades per una motllura que delimita cadascuna de les obertures a la banda superior i que contraresta l'escassa decoraci\xc3\xb3 a les llindes i muntants, limitada a una fina motllura._NEWLINE_El segon pis nom\xc3\xa9s disposa d'una petita finestra a un dels costats de la fa\xc3\xa7ana, fruit molt probablement d'una de les reformes barroques. Aix\xc3\xad, aquest segon pis es configura com un mur corregut que es corona amb un element de cornisa que constitueix l'ampit de la solana desenvolupada al darrer nivell. Aquesta galeria disposa de diversos pilars octogonals de pedra que sostenen una teulada en vessant, sota la qual brollen quatre g\xc3\xa0rgoles llises per on s'aboca l'aigua d'aquesta._NEWLINE_A l'interior, la finca s'organitza -com s'apuntava anteriorment- al voltant d'un gran pati descobert al qual s'hi accedeix a trav\xc3\xa9s de la portalada del carrer Montcada que condueix a un vest\xc3\xadbul. En aquest pati es localitza l'escala noble de pedra que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s directe a la planta noble i tamb\xc3\xa9 una petita porta al frontis m\xc3\xa9s septentrional que comunica amb una estreta escala de Ve\xc3\xafns, la qual es troba en un estat de deteriorament molt acusat._NEWLINE_El pati descobert \xc3\xa9s un dels elements m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tics del conjunt i en general un dels m\xc3\xa9s rellevants de l'arquitectura hist\xc3\xb2rica residencial de Barcelona. Tot i aix\xc3\xad, la manca de recursos econ\xc3\xb2mics pel seu manteniment est\xc3\xa0 provocant que l'edifici comenci a patir els primers s\xc3\xadmptomes del pas del temps a la seva estructura. Al pati s'hi localitza una magn\xc3\xadfica escala noble de pedra que condueix a la planta principal. Aquesta escala \xc3\xa9s un dels models d'escala coberta m\xc3\xa9s curiosos de l'arquitectura del segle XVII a Barcelona. A difer\xc3\xa8ncia d'altres exemples de construcci\xc3\xb3 barroca com l'escala coberta de la Casa Dalmases (n\xc3\xbam.23 carrer Montcada) i la de la Casa Mercader (n\xc3\xbam.11 carrer Lled\xc3\xb3) entre d'altres, estem davant d'una reforma de l'estructura medieval i no pas d'una construcci\xc3\xb3 de vell nou. Els grans arcs que configuren la coberta rampant de l'escala es recolzen a sobre d'unes esveltes columnes que molt probablement -atenent a la seva tipologia- va ser aprofitades d'una galeria del segle XVI que hi hauria a un dels frontis del pati._NEWLINE_Les obertures localitzades a les diferents fa\xc3\xa7anes s\xc3\xb3n obra de diversos projectes arquitect\xc3\xb2nics. \xc3\x89s per aquest motiu que en un mateix frontis conviuen finestres coronelles de llinda apuntada (segles XIII-XIV), finestres motllurades amb m\xc3\xa8nsules esculpides (segle XVI) i altres amb llindes rectes i muntants motllurats (segles XVII i XVIII). Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n visibles algunes reformes XIX que afecten especialment a remuntes i canvis en els accessos a diferents estances de la casa._NEWLINE_La planta baixa disposa d'un dels espais m\xc3\xa9s rellevants del conjunt tant per la seva tipologia com per la cronologia dels mateixos. Destaquen, en aquest sentit, els grans arcs adovellats de pedra apuntats, molt probablement d'origen medieval i que es configurarien com arcs de mitgera. En cronologies posteriors, l'espai de planta baixa s'hauria vist ampliat, fet que hauria comportat la construcci\xc3\xb3 d'uns grans arcs de ma\xc3\xb3 en sardinell i que molt probablement tindrien relaci\xc3\xb3 amb la construcci\xc3\xb3 d'un pati superior a nivell de planta noble._NEWLINE_La planta noble disposa de nombrosos salons, tots els avui dia completament pintats de blanc tot i que molt probablement haurien estat decorats amb sostres i parets pintades com era habitual a l'arquitectura residencial de les classes benestants als segles XVIII i XIX (moment en qu\xc3\xa8 es faria la reordenaci\xc3\xb3 interior de la planta). A l'entrada de la casa es localitza una estan\xc3\xa7a a manera de rebedor que disposa al pis superior d'una galeria de fusta que permet comunicar les depend\xc3\xa8ncies del tercer pis localitzades a la banda m\xc3\xa9s septentrional amb les que es troben a la banda del carrer.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment els grans casals urbans del carrer Montcada acostumen a ser denominats palaus, accepci\xc3\xb3 que no \xc3\xa9s correcta si atenem, tant a la seva tipologia constructiva com a la promoci\xc3\xb3 de les mateixes. Aquests edificis van ser promoguts per algunes de les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s importants de la classe benestant barcelonina en cap cas fam\xc3\xadlia reial._NEWLINE_En el cas de la finca coneguda com a Casa Cervell\xc3\xb3, els testimonis materials es remunten als voltants del segle XIV (tot i les reformes posteriors). A m\xc3\xa9s dels testimonis materials, la documentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica recolza aquesta proposta cronologia. D'una banda la not\xc3\xadcia del naixement de Santa Maria de Cervell\xc3\xb3 (segle XIII), tradicionalment associada a aquesta casa i d'altra, el fogatge de 1363 que d\xc3\xb3na not\xc3\xadcia de la configuraci\xc3\xb3 parcel\xc2\xb7laria del carrer Montcada, perfectament determinada a mitjans del segle XIV._NEWLINE_L'edifici va ser objecte de nombroses intervencions al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria que van modificar considerablement el projecte arquitect\xc3\xb2nic original medieval. Aquestes reformes renaixentistes i barroques donen bona mostra de la gran rellev\xc3\xa0ncia de l'edifici i la gran inversi\xc3\xb3 de diners que es va realitzar a les diferents \xc3\xa8poques per tal de mantenir la casa dins de les necessitats i els marcs estil\xc3\xadstics de cada per\xc3\xadode._NEWLINE_Aquesta casa va ser la resid\xc3\xa8ncia de la fam\xc3\xadlia Cervell\xc3\xb3 fins al segle XVIII, moment en qu\xc3\xa8 va passar als Giudice, una important nissaga de comerciants genovesos. Tot i que encara queda molta documentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica per estudiar, sembla que els propietaris de la finca tamb\xc3\xa9 tenien relaci\xc3\xb3 amb la ve\xc3\xafna finca Casa Dalmases (n\xc3\xbam.23 carrer Montcada), constru\xc3\xafda just al davant d'aquest gran casal urb\xc3\xa0. A la d\xc3\xa8cada de 1950, l'immoble era propietat del marqu\xc3\xa8s de Vilallonga, moment en qu\xc3\xa8 es va realitzar una restauraci\xc3\xb3 a c\xc3\xa0rrec del Servei Municipal de Conservaci\xc3\xb3 i Restauraci\xc3\xb3 de Monuments._NEWLINE_Des de 1974 fins al 2012 va allotjar la Galeria Maeght._NEWLINE_Actualment la casa Cervell\xc3\xb3 acull la Fundaci\xc3\xb3 Gaspar dedicada a l'art contemporani."