b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Sloterdijk\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill de mare alemanya i pare holand\xc3\xa8s. Va estudiar German\xc3\xadstica, Hist\xc3\xb2ria i Filosofia a les universitats de Munic i Hamburg, on es va doctorar l\'any 1976. L\'any 1992 va accedir a la c\xc3\xa0tedra de Filosofia i Est\xc3\xa8tica de la Staatliche Hochschule f\xc3\xbcr Gestaltung de Karlsruhe. Tamb\xc3\xa9 ha exercit com a professor a universitats de Par\xc3\xads, Viena, Zuric i Nova York. En la seva formaci\xc3\xb3 destaca l\'impacte que li va provocar el contacte amb la filosofia de tradici\xc3\xb3 hind\xc3\xba del mestre Rajneesh (m\xc3\xa9s endavant anomenat Osho) en el centre de meditaci\xc3\xb3 de Poona, aix\xc3\xad com la influ\xc3\xa8ncia de l\'actitud vital de Hannah Arendt.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nMolt influenciat per la filosofia de Nietzsche i dels seus int\xc3\xa8rprets francesos (Gilles Deleuze i Michel Foucault principalment), aix\xc3\xad com per Martin Heidegger, Theodor Adorno i Di\xc3\xb2genes el c\xc3\xadnic i altres autors com Dieter Claessens, Hermann Broch, Ernst Bloch, Erich Fromm, Arnold Gehlen, Jacob von Uexh\xc3\xbcll, Jacques Lacan, Jacob Taubes Gabriel Tarde, Thomas Macho, Gaston Bachelard, etc.. Es va donar a con\xc3\xa8ixer amb l\'obra Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 c\xc3\xadnica (1983), que va concebre com una \xc2\xabfilosofia de la contestaci\xc3\xb3\xc2\xbb, i des de llavors s\'ha centrat en la cr\xc3\xadtica de les diferents formes d\'humanisme encara existents en els \xc3\xa0mbits de la psicologia, l\'antropologia i la pol\xc3\xadtica.\n_START_SECTION_\nRegles per al parc hum\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser famosa la disputa suscitada l\'any 1999 arran de la lectura del seu assaig Regles per al parc hum\xc3\xa0, que van provocar l\'airada cr\xc3\xadtica de Habermas i que, de manera indirecta, van donar molta publicitat a aquesta obra i van convertir Sloterdijk en un autor medi\xc3\xa0tic. En aquest assaig (que du com a subt\xc3\xadtol Una carta de resposta a la "carta sobre l\'humanisme" de Heidegger), Sloterdijk critica l\'humanisme, fins i tot en la resposta que va escriure Heidegger (a qui acusa de "pietisme tecnof\xc3\xb2bic" per la manera que t\xc3\xa9 d\'enfrontar-se a la t\xc3\xa8cnica) contra l\'humanisme de Sartre, i centra en l\xe2\x80\x99"antropot\xc3\xa8cnica", \xc3\xa9s a dir, en les noves perspectives de l\'enginyeria gen\xc3\xa8tica, la possibilitat de controlar la tend\xc3\xa8ncia a la barb\xc3\xa0rie present en la contemporane\xc3\xaftat. Aquests reflexions sobre les noves t\xc3\xa8cniques gen\xc3\xa8tiques s\xc3\xb3n les que van causar el gran malestar per part de Habermas i la subseg\xc3\xbcent pol\xc3\xa8mica, en la qual, de manera completament injustificada, alguns hi veien el perill de qu\xc3\xa8 Sloterdijk hauria acabat defensant tesis filonazis afirmant que la biotecnologia podria fer possible l\'antic projecte nietzsche\xc3\xa0 del superhome.\n_START_SECTION_\nEsferes\n_START_PARAGRAPH_\nEn la seva obra Esferes intenta elaborar (superant l\'an\xc3\xa0lisi existencial heideggeri\xc3\xa0) una visi\xc3\xb3 general de la hist\xc3\xb2ria humana i de la condici\xc3\xb3 moderna a partir d\'una nova teoria de l\'espai interior i de l\'animalitat humana: l\xe2\x80\x99"esfera", la "bombolla" i el "globus" s\xc3\xb3n els contenidors a trav\xc3\xa9s dels quals l\'home pensa i sent el m\xc3\xb3n, a la recerca d\'una protecci\xc3\xb3 dels perills externs (de manera semblant a com la caverna era el refugi dels homes primitius), i que remet a l\'\xc3\xbater matern. Aquesta obra -que pret\xc3\xa9n ser una "ontoantropologia"- \xc3\xa9s concebuda com una trilogia: el primer volum (Bombolles, 1998) il\xc2\xb7lustra la teoria de la intimitat, contraposant al concepte d\'individu el concepte de "d\xc3\xadada"; el segon volum (Globus, 1999) explora l\'edat de la metaf\xc3\xadsica des del punt de vista de la filosofia europea cl\xc3\xa0ssica (Hegel en particular); el tercer (Escuma, 2004) que vol ser un estudi d\'"esferologia pluralista", descriu un m\xc3\xb3n ja no interpretable a partir de la intimitat._NEWLINE_Sloterdijk concep la postmodernitat com la posici\xc3\xb3 que combat el totalitarisme de la metaf\xc3\xadsica cl\xc3\xa0ssica occidental, la hist\xc3\xb2ria de la qual cal entendre com un proc\xc3\xa9s de globalitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGlobalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Sloterdijk, al concepte actual de globalitzaci\xc3\xb3 li falta perspectiva hist\xc3\xb2rica. En la seva opini\xc3\xb3, \xc3\xa9s senzillament la tercera onada en un proc\xc3\xa9s hum\xc3\xa0 d\'escur\xc3\xa7ar dist\xc3\xa0ncies. En la primera onada, protagonitzada pels grecs amb la seva globalitzaci\xc3\xb3 metaf\xc3\xadsica de la cosmologia. La segona onada seria la globalitzaci\xc3\xb3 n\xc3\xa0utica del segle XV, que segons Sloterdijk va crear el cosmopolitisme, mentre que la tercera onada, est\xc3\xa0 generant un regionalisme global.\n_START_SECTION_\nPres\xc3\xa8ncia televisiva\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 2002 apareix a la televisi\xc3\xb3 amb R\xc3\xbcdiger Safranski cada dos mesos, amb un debat programat sobre q\xc3\xbcestions filos\xc3\xb2fiques i d\'\xc3\xa8tica, Philosophisches Quartett ("Quartet Filos\xc3\xb2fic") a la cadena p\xc3\xbablica ZDF. Juntament amb altres fil\xc3\xb2sofs com Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek, Antonio Negri o Nina Power, Sloterdijk ha aparegut al documental alemany Marx Reloaded, produ\xc3\xaft per la cadena televisiva francoalemanya Arte sobre l\'actualitat de la filosofia marxista.'