b'\n_START_ARTICLE_\nInselberg\n_START_PARAGRAPH_\nUn inselberg, monadnock o tur\xc3\xb3 testimoni \xc3\xa9s un tur\xc3\xb3 roc\xc3\xb3s a\xc3\xafllat o  muntanyeta que sorgeix abruptament des d\'una plana. La paraula inselberg deriva de l\'alemany i literalment vol dir \'illa muntanya\' i aquesta es fa servir internacionalment, mentre que "monadnock" es fa servir als Estats Units i deriva del mont Monadnock, que, al seu torn, \xc3\xa9s un mot algonqu\xc3\xad (natius americans). En angl\xc3\xa8s, es coneix com a outlier; en franc\xc3\xa8s, com a butte t\xc3\xa9moin i, en castell\xc3\xa0, com a cerro testigo.  _NEWLINE_La paraula inselberg va ser encunyada pel ge\xc3\xb2leg Wilhelm Bornhardt (1864\xe2\x80\x931946) el 1900, per tal de descriure\'n l\'abund\xc3\xa0ncia al sud de l\'\xc3\x80frica. Actualment, es defineix com a "turons isolats de vessants escarpats que sorgeixen relativament de manera abrupta sobre un terreny de pendent suau"._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 en trobem diferents accepcions formulades per diferents autors. Per exemple:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Tossal testimoni: relleu estructural a\xc3\xafllat d\xe2\x80\x99una plataforma (a certa dist\xc3\xa0ncia, per efecte de l\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3) d\xe2\x80\x99estructura tabular o monoclinal, sostinguda per una capa resistent, el qual \xc3\xa9s testimoni d\xe2\x80\x99una antiga extensi\xc3\xb3 de la plataforma. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Tur\xc3\xb3 testimoni: tur\xc3\xb3 o muntanya prominent de cim pla i vessants abruptes, que representa generalment les restes d\xe2\x80\x99una capa rocosa resistent en una regi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99estrats horitzontals._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Tur\xc3\xb3 testimoni d\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3: aflorament de roques m\xc3\xa9s modernes, rodejat d\xe2\x80\x99altres de m\xc3\xa9s antigues, com a resultat de la major resist\xc3\xa8ncia de les primeres a l\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3. Un cop desaparegut el coronament de les roques m\xc3\xa9s resistents, el relleu resultant rep el nom \xe2\x80\x9cd\xe2\x80\x99antitur\xc3\xb3\xe2\x80\x9d; oposat a finestra d\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3._NEWLINE_Com podem comprovar, les diferents accepcions, algunes m\xc3\xa9s geogr\xc3\xa0fiques, d\'altres geol\xc3\xb2giques, defineixen molt b\xc3\xa9 aquestes elevacions que caracteritzen el nostre paisatge i que s\xc3\xb3n el testimoni de l\xe2\x80\x99antic relleu que hi havia.\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl vulcanisme i altres processos poden donar lloc a una massa de roca que resisteixi l\'erosi\xc3\xb3 dins d\'una massa no tan resistent, per exemple de pedra calc\xc3\xa0ria m\xc3\xa9s susceptible a l\'erosi\xc3\xb3. La massa menys resistent s\'erosiona i forma una plana, la roca m\xc3\xa9s resistent es mant\xc3\xa9 i queda a\xc3\xafllada com una muntanya o tur\xc3\xb3. _NEWLINE_A Catalunya, podem trobar turons testimonials a la plana de Vic i a la conca de l\'\xc3\x92dena. \xc2\xa0_NEWLINE_Abans del relleu actual, que podem veure a la plana i que est\xc3\xa0 format per parts m\xc3\xa9s elevades -els turons i serrats- i per parts m\xc3\xa9s baixes formades per petites depressions degudes a l\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3, el nostre paisatge era diferent. _NEWLINE_A l\xe2\x80\x99inici del per\xc3\xadode terciari (fa uns 65 milions d\xe2\x80\x99anys), es forma el Pirineu i el Mass\xc3\xads catalanobalear a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del plegament alp\xc3\xad. Al mateix temps, s\xe2\x80\x99enfonsa l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea de l\xe2\x80\x99Ebre. Les aig\xc3\xbces marines arriben fins al Pirineu. A mesura que passa el temps, aquestes noves serralades es van erosionant i els sediments que es formen s\xe2\x80\x99acumulen o b\xc3\xa9 al seu peu, els m\xc3\xa9s grollers, o b\xc3\xa9 van omplint el mar formant els sediments marins, els m\xc3\xa9s fins. _NEWLINE_La l\xc3\xadnia de costa del mar que cobria l\xe2\x80\x99actual plana de Vic no era est\xc3\xa0tica i, amb el temps, es va anar modificant. A partir de finals de l\xe2\x80\x99eoc\xc3\xa8, fa aproximadament uns 37 milions d\xe2\x80\x99anys, aquest mar es va anar tancant progressivament fins que, en el Mioc\xc3\xa8 (fa uns 24 milions d\xe2\x80\x99anys), s\xe2\x80\x99aixeca en bloc l\xe2\x80\x99actual Catalunya i se situa la l\xc3\xadnia de costa aproximadament on \xc3\xa9s ara._NEWLINE_A principis del quaternari, fa uns 2 milions d\xe2\x80\x99anys, la plana de Vic i la resta de terres catalanes estan fora de l\xe2\x80\x99aigua; per tant, els sediments que es formen durant aquest per\xc3\xadode s\xc3\xb3n d\xe2\x80\x99origen continental. El clima durant el quaternari ha sofert diferents canvis i ha generat tamb\xc3\xa9 diferents paisatges. Concretament, hi ha hagut quatre grans per\xc3\xadodes freds o glaciacions -el darrer dels quals va ser entre 70.000 i 20.000 anys abans d\xe2\x80\x99ara- i per\xc3\xadodes temperats o interglaciacions, m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lids que l\xe2\x80\x99actual. Durant les glaciacions, les neus permanents varen baixar a Catalunya fins als 2.000 metres. Aquestes variacions clim\xc3\xa0tiques varen influir en el cabal dels rius i en el nivell del mar, que va oscil\xc2\xb7lar diverses vegades. Els \xc3\xbaltims milions d\xe2\x80\x99anys, durant el quaternari, s\xe2\x80\x99han intercalat curtes fases d\xe2\x80\x99acumulaci\xc3\xb3 de sediments lligades a la din\xc3\xa0mica dels rius (terrasses fluvials) i dels vessants (glacis). Algunes d\xe2\x80\x99aquestes acumulacions han resistit els processos erosius i les podem trobar a la part superior d\xe2\x80\x99alguns turons: el de la Barraca, el del Vicen\xc3\xa7 i el de Puig-rodon. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99actual plana de Vic \xc3\xa9s, doncs, una depressi\xc3\xb3 fruit de l\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3 diferencial dels materials d\xe2\x80\x99origen mar\xc3\xad i continental, sedimentats durant el terciari. Els turons testimoni s\xc3\xb3n les restes finals d\xe2\x80\x99aquest proc\xc3\xa9s erosiu i ens indiquen l\xe2\x80\x99al\xc3\xa7ada anterior al quaternari que tenia l\xe2\x80\x99actual plana. Les roques m\xc3\xa9s resistents formen els actuals turons i les m\xc3\xa9s toves s\xe2\x80\x99han anat disgregant. _NEWLINE_A la plana de Vic, el substrat roc\xc3\xb3s que es troba per sota dels dip\xc3\xb2sits del quaternari est\xc3\xa0 format essencialment per margues del coll de Malla, gres de Folgueroles, margues de Vic i la calc\xc3\xa0ria de Collsuspina. Intercalades amb les margues, podem observar f\xc3\xa0cilment la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99una altra roca un xic m\xc3\xa9s resistent a l\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3, que forma capes ben definides en posici\xc3\xb3 horitzontal i que estan lleugerament inclinades cap al sud. Es tracta dels gresos de gra molt fi, unes roques sediment\xc3\xa0ries constitu\xc3\xafdes per la cimentaci\xc3\xb3 de sorres molt fines amb argiles. La major resist\xc3\xa8ncia que ofereixen aquestes roques ha perm\xc3\xa8s que algun dels turons no estiguin tan erosionats com els constitu\xc3\xafts \xc3\xbanicament per margues, que no tenen el \xe2\x80\x9cbarret protector\xe2\x80\x9d. Aquestes roques, les podem observar al serrat dels Corbs vora Niub\xc3\xb3. De tota manera, \xc3\xa9s el clima qui, en \xc3\xbaltim terme, ha condicionat la formaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquest relleu caracter\xc3\xadstic, tot i que perqu\xc3\xa8 hi pugui actuar d\xe2\x80\x99una manera important \xc3\xa9s necessari tamb\xc3\xa9 que el substrat tingui unes caracter\xc3\xadstiques determinades. En el cas del terme de Manlleu i, en general, a la Plana, s\xc3\xb3n les roques anomenades margues, lutites cimentades per carbonat de calci, al voltant del 50%, les que formen majorit\xc3\xa0riament el substrat roc\xc3\xb3s. Aquestes roques, quan no tenen una cobertura vegetal que les protegeixi, s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cilment erosionables i donen el cl\xc3\xa0ssic relleu aixaragallat (badlans) de la plana de Vic. _NEWLINE_Els turons testimoni, els podem trobar en altres indrets a part de la plana de Vic, com per exemple a la conca d\xe2\x80\x99\xc3\x92dena, dins de la depressi\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Ebre, i ja m\xc3\xa9s lluny, als Estats Units. _NEWLINE_Els badlands, que en catal\xc3\xa0 vol dir \'males terres\', \xc3\xa9s un terme d\xe2\x80\x99origen espanyol que designava el paisatge aixaragallat i amb poca vegetaci\xc3\xb3 que els conqueridors varen trobar en zones del sud-est d\xe2\x80\x99Am\xc3\xa8rica del Nord. \xc3\x89s aquest un tipus de paisatge resultant dels processos d\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3 que es produeixen sobretot en roques toves, com \xc3\xa9s el cas dels vessants dels turons testimoni de la plana de Vic. Els badlands, per\xc3\xb2, no els trobem nom\xc3\xa9s aqu\xc3\xad, a la nostra comarca, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 en altres llocs amb climes molt diferents, per exemple a Tierra del Fuego, al sud del continent americ\xc3\xa0, amb clima m\xc3\xa9s fred que el nostre, i a New Jersey (EUA), on es produeixen precipitacions de 2.000 mm anuals. En ambd\xc3\xb3s casos, la seva formaci\xc3\xb3 es deu a la impermeabilitzaci\xc3\xb3 dels s\xc3\xb2ls i als forts pendents.\n_START_SECTION_\nEcologia\n_START_PARAGRAPH_\nEls inselbergs, que a l\'est d\'\xc3\x80frica s\'anomenen kopjes, tendeixen a ser un refugi per la vida al Serengeti de Tanz\xc3\xa0nia i Kenya. Si el s\xc3\xb2l de l\'encontorn \xc3\xa9s massa dur o prim per tenir arbres en grans zones, el s\xc3\xb2l atrapat pels kopjes pot ser dens i amb arbres, mentre els alentorns nom\xc3\xa9s tenen esp\xc3\xa8cies herb\xc3\xa0cies de mida curta. Els sots en la superf\xc3\xadcie proporcionen llocs on s\'emmagatzema l\'aigua de la pluja. Molts animals s\'han adaptat a usar els kopjes, incloent-hi el lle\xc3\xb3, damans, i molts ocells i r\xc3\xa8ptils.'