b'\n_START_ARTICLE_\nProc\xc3\xa9s principal de Buchenwald\n_START_SECTION_\nAcusaci\xc3\xb3 i fonaments de dret\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria dels acusats havien estat membres del personal del camp, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 va ser acusat el comandant de les SS Josies de Waldeck-Pyrmont, perqu\xc3\xa8 el camp de concentraci\xc3\xb3 de Buchenwald estava sota la seva jurisdicci\xc3\xb3. El comandant del camp, Hermann Pister, i els membres del personal de comandament, aix\xc3\xad com la v\xc3\xaddua del primer comandant, Ilse Koch, van ser acusats. A m\xc3\xa9s, tres dels metges del camp i alts funcionaris metges de les SS van haver d\'enfrontar un judici. Finalment, fins i tot els l\xc3\xadders de bloc, comandants de destacament, tres funcionaris de presoners i un empleat civil va ser sotmesos a judici._NEWLINE_La base legal del proc\xc3\xa9s fou l\'"Administraci\xc3\xb3 Legal i Penal" de mar\xc3\xa7 de 1947, sobre la base dels decrets del Govern Militar. La Llei del Consell de Control No. 10 de 20 de desembre de 1945, segons els quals tota persona que hagu\xc3\xa9s estat acusada de crims de guerra, crims contra la pau i crims contra la humanitat podria ser condemnada, no va exercir cap paper significatiu en aquest proc\xc3\xa9s. _NEWLINE_L\'acta d\'acusaci\xc3\xb3, lliurada a comen\xc3\xa7aments de mar\xc3\xa7 de 1947 als acusats, es dividia en dues acusacions principals, aplegades sota el t\xc3\xadtol "Violaci\xc3\xb3 dels costums i lleis de la guerra". El contingut de l\'escrit d\'acusaci\xc3\xb3 eren els crims de guerra que s\'havien com\xc3\xa8s durant el per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre l\'1 de setembre de 1939 i el 8 de maig de 1945 a Buchenwald i els seus camps sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits als civils i presoners de guerra no alemanys. Era perseguit al comen\xc3\xa7ament de nom\xc3\xa9s crims a s\xc3\xbabdits dels aliats o b\xc3\xa9 els estats aliats amb ells; els crims d\'autors alemanys a les v\xc3\xadctimes alemanyes a la llarga van romandre impunes i en general es van negociar m\xc3\xa9s tard davant els tribunals alemanys._NEWLINE_Als acusats se\'ls atribu\xc3\xafa a m\xc3\xa9s un procediment col\xc2\xb7lectiu (Common Design) i se\'ls retreia aix\xc3\xad la participaci\xc3\xb3 final en un sistema d\'homicidis, maltractaments i neglig\xc3\xa8ncia inhumana. Per tant, la fiscalia havia de demostrar que "estava clar que cadascun dels acusats en aquest sistema sabia qu\xc3\xa8 els havia passat als presoners, i havia de demostrar que tothom que participava en alguna part de l\'organitzaci\xc3\xb3 del camp donava suport, amb la seva activitat o el seu comportament, al funcionament d\'aquest sistema, en la part que corresponia a aquella operaci\xc3\xb3". Si s\'aportava aquesta prova, variava la naturalesa de la sent\xc3\xa8ncia individual i l\'abast d\'aquesta participaci\xc3\xb3. Aquesta figura jur\xc3\xaddica no era corrent en la tradici\xc3\xb3 judicial europea.\n_START_SECTION_\nValoracions i efectes\n_START_PARAGRAPH_\nEl proc\xc3\xa9s principal Buchenwald era, com els altres crims de guerra dels aliats, la primera sanci\xc3\xb3 per l\'Estat de Dret i el c\xc3\xa0stig dels crims nazis en primer pla. D\'altra banda, la poblaci\xc3\xb3 havia de ser conscient dels crims nazis i s\'havia d\'aclarir la naturalesa criminal dels actes de viol\xc3\xa8ncia. A m\xc3\xa9s, aquests processos haurien d\'establir un proc\xc3\xa9s de reflexi\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva entre la poblaci\xc3\xb3 alemanya en transici\xc3\xb3, per establir un estat de dret i una cultura democr\xc3\xa0tica a l\'Alemanya de postguerra i per tant en la societat. _NEWLINE_La simb\xc3\xb2lica ubicaci\xc3\xb3 del proc\xc3\xa9s a Dachau, el xoc col\xc2\xb7lectiu sobre les not\xc3\xadcies i les imatges dels crims violents en els camps de concentraci\xc3\xb3 assol\xc3\xad en el per\xc3\xadode de postguerra a Alemanya, en el sentit del reeducaci\xc3\xb3, un efecte bastant important, qu\xc3\xa8 es pot veure tamb\xc3\xa9 en les nombroses publicacions contempor\xc3\xa0nies. Com a principals responsables principals dels horrors dels camps de concentraci\xc3\xb3 aviat es va identificar a Hermann G\xc3\xb6ring i Heinrich Himmler; aquesta dislocaci\xc3\xb3 de culpa rescatava el perill d\'una just\xc3\xadcia dels vencedors adscrita als c\xc3\xa0rrecs inferiors. Aquesta subordinaci\xc3\xb3 no era fomentada tampoc pel Rechtscontructe del Dret, amb prou feines comprensible a l\'Alemanya del "common design", la participaci\xc3\xb3 que aprovava a un sistema criminal que implicava per endavant un delicte tamb\xc3\xa9 sense prova d\'acte individual._NEWLINE_Per tant, els tribunals militars nord-americans s\'esforcaren de manera individual per demostrar en els judicis del camp de concentraci\xc3\xb3 de Dachau el delicte imputat, i van tenir \xc3\xa8xit en la majoria dels processos._NEWLINE_El xoc inicial sobre les atrocitats comeses en els camps de concentraci\xc3\xb3 fou seguit d\'un despla\xc3\xa7ament col\xc2\xb7lectiu de solidaritat de gran part de la poblaci\xc3\xb3 alemanya amb els empresonats a la pres\xc3\xb3 de Landsberg. Arran de la Guerra Freda - els aliats occidentals volien Alemanya Occidental com un aliat - continuaren revisant els procediments successivament mitigant els judicis per tal d\'aconseguir el r\xc3\xa0pid alliberament dels presoners de Landsberg. Els crims comesos en els camps de concentraci\xc3\xb3 foren per tant, sovint, redu\xc3\xafts a l\'absurd.\n_START_SECTION_\nProcessos seg\xc3\xbcents de Buchenwald\n_START_PARAGRAPH_\nEl proc\xc3\xa9s principal de Buchenwald es va unir a 24 processos secundari amb altres 31 acusats, que van tenir lloc en el per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre el 27 d\'agost al 3 de desembre 1947. A m\xc3\xa9s de 28 membres de les SS tres funcionaris de presoners van ser acusats. El m\xc3\xa8tode d\'addici\xc3\xb3 es basava en els mateixos fonaments jur\xc3\xaddics que el proc\xc3\xa9s principal de Buchenwald i va transc\xc3\xb3rrer d\'una manera similar. En contrast amb el procediment principal durat el m\xc3\xa8tode d\'addici\xc3\xb3, en el qual es va negociar en gran manera nom\xc3\xa9s amb un o dos membres acusats dels rangs inferiors de les SS, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s d\'un a quatre dies. Es van negociar els maltractaments i assassinats de presoners aliats que s\'havien com\xc3\xa8s en els sub-camps, i en particular les marxes de la mort. En molts aspectes, el procediment contra "Alfred Berger et al." \xc3\xa9s una excepci\xc3\xb3, ja que com procedir a les execucions com a procediment a trav\xc3\xa9s del "Kommando 99". A m\xc3\xa9s, aquesta \xc3\xbaltima addici\xc3\xb3 als procediments dirigits contra sis membres del personal del camp de concentraci\xc3\xb3 de Buchenwald es va dur a terme del 25 de novembre al 3 de desembre de 1947. En total, es van emetre a m\xc3\xa9s del proc\xc3\xa9s, sis penes de mort, quatre cadenes perp\xc3\xa8tues, quinze penes de pres\xc3\xb3 i  sis absolucions. Despr\xc3\xa9s del veredicte, els condemnats van ser traslladats a la pres\xc3\xb3 per als criminals de guerra de Landsberg. De les sent\xc3\xa8ncies de mort nom\xc3\xa9s se\'n va executar una contra Adam Ankenbrand el 19 de novembre de 1948 per penjament a la pres\xc3\xb3 per als criminals de guerra de Landsberg. Les altres condemnes a mort i les penes de pres\xc3\xb3 es van reduir igual que amb els condemnats de la demanda principal, en el proc\xc3\xa9s de revisi\xc3\xb3, o com a resultat de les sol\xc2\xb7licituds de clem\xc3\xa8ncia, i els presos foren posats en llibertat fins a mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1950._NEWLINE_Dos m\xc3\xa8todes secundaris mereixen especial atenci\xc3\xb3: En primer lloc, el proc\xc3\xa9s seguit contra V\xc3\xadktor Hantxarenko, un ex soldat de l\'Ex\xc3\xa8rcit Roig que fou capturat pels alemanys el 1942. Despr\xc3\xa9s de l\'internament en un camp de presoners de guerra i les assignacions de treball a Est\xc3\xb2nia Hantxarenko va ser traslladat el maig 1944 al camp de concentraci\xc3\xb3 de Buchenwald i assignat all\xc3\xa0 com un membre dels gu\xc3\xa0rdies de les SS ucra\xc3\xafnesos. Va ser acusat per testimonis d\'haver matat en l\'\xc3\xbaltim transport d\'evacuaci\xc3\xb3, que va abandonar Buchenwald el 10 d\'abril de 1945, dotze presoners. Hantxarenko va negar aquestes acusacions i va afirmar que hauria acompanyat en aquesta ocasi\xc3\xb3 un altre transport d\'evacuaci\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 vestit com un membre ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s de les SS, per\xc3\xb2 amb un uniforme diferent al descrita pel testimonis. Aquesta prova no va mer\xc3\xa8ixer l\'atenci\xc3\xb3 del tribunal, possiblement a causa del fet que Hantxarenko nom\xc3\xa9s tenia coneixements de l\'idioma rus. Va ser condemnat a cadena perp\xc3\xa8tua, va cometre un intent de su\xc3\xafcidi i a finals d\'octubre de 1954 va aconseguir la llibertat condicional_NEWLINE_A m\xc3\xa9s, es va negociar contra Henry Buuck, que va admetre en el tribunal haver mort presoners, seguint ordres, a la marxa d\'evacuaci\xc3\xb3 de subcamp de presoners de Sonnenberg. El conf\xc3\xa8s Buuck, clarament identificat pels testimonis, era considerablement menys dotat. No obstant aix\xc3\xb2, va ser condemnat a mort. La pena de mort, per\xc3\xb2, m\xc3\xa9s tard va ser convertida en una pena de pres\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 referint-se al considerable d\xc3\xa8ficit intel\xc2\xb7lectual de Buucks, per la qual cosa no hauria estat capa\xc3\xa7 d\'oposar-se a les ordres d\'extermini del seu superior. A Buuck li fou aplicat el principi d\'obedi\xc3\xa8ncia deguda en el proc\xc3\xa9s de revisi\xc3\xb3, per la qual cosa fou posat en llibertat condicional el 1954.'