b"\n_START_ARTICLE_\nSant Salvador de Montmajor\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSant Salvador de Montmajor est\xc3\xa0 en un lloc de f\xc3\xa0cil acc\xc3\xa9s, al km 12,200 de la carretera B-420 entre Montmajor i Cardona, davant de la casa de Cal Bisbe, a prop de la riera de l'Hospital.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques i estil\n_START_PARAGRAPH_\nSant Salvador de Montmajor \xc3\xa9s una esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica. En l'actualitat est\xc3\xa0 en ru\xc3\xafnes, ja que li manca la teulada. El seu mur meridional s'est\xc3\xa0 derruint._NEWLINE_Sant Salvador \xc3\xa9s una esgl\xc3\xa9sia petita que t\xc3\xa9 una sola nau i un absis semicircular a la banda oriental. A migjorn hi t\xc3\xa9 una porta d'arc de mig punt adovellada. Es creu que tot i que la teulada exterior tenia dues vessants, l'esgl\xc3\xa9sia fou coberta amb volta de can\xc3\xb3. Sant Salvador t\xc3\xa9 una finestra petita al centre del seu absis i una altra al costat esquerre d'aquest. El temple \xc3\xa9s regular i t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie considerablement gran. Els seus murs es van reomplir amb pedres irregulars. En l'actualitat no hi ha cap element decoratiu interior.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSant Salvador de Montmajor est\xc3\xa0 situada a l'antic terme del Castell de Montmajor, a prop del cam\xc3\xad ral que unia Berga amb Cardona. Es creu que a l'edat mitjana era una esgl\xc3\xa9sia sufrag\xc3\xa0nia de Sant Sadurn\xc3\xad de Montmajor per\xc3\xb2 fou atribu\xc3\xafda a Sant Mart\xc3\xad de Corre\xc3\xa0 el segle XIV. El 1337 hi ha un document que explica que el rector de Corre\xc3\xa0 hi havia de celebrar quatre misses cada any. Situada en un territori l\xc3\xadmit entre el comtat de Berga i el comtat d'Urgell, form\xc3\xa0 part de la batllia de Cardona. El segle XVIII va quedar sense culte, si tenim en compte que no est\xc3\xa0 esmentada en el llistat d'esgl\xc3\xa9sies parroquials o sufrag\xc3\xa0nies del bisbat de Solsona._NEWLINE_Sant Salvador de Montmajor fou constru\xc3\xafda durant el segle XII."