b"\n_START_ARTICLE_\nVi de C\xc3\xb2rsega\n_START_PARAGRAPH_\nEls vins de C\xc3\xb2rsega s\xc3\xb3n uns vins d'una llarga tradici\xc3\xb3 amb unes vinyes que s'estenen per la major part del litoral de l'illa de C\xc3\xb2rsega i on es cultiven majorit\xc3\xa0riament unes varietats de ceps aut\xc3\xb2ctones.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'illa de C\xc3\xb2rsega est\xc3\xa0 formada per una carena de muntanyes que culmina a m\xc3\xa9s de 2.000 metres d'altitud. Les planes litorals i les nombroses valls tenen una exposici\xc3\xb3 solar i un microclima diferenciat. T\xc3\xa9 una mitjana de 2.750 hores de sol a l'any, la major de Fran\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 la calor \xc3\xa9s moderada per la influ\xc3\xa8ncia del mar i la muntanya. Les gelades s\xc3\xb3n rares i la primavera \xc3\xa9s preco\xc3\xa7 i plujosa._NEWLINE_El s\xc3\xb2l \xc3\xa9s divers i apropiat per la vinya: esquistos a l'est, granits a l'oest, sediments al\xc2\xb7luvials al centre i afloraments calcaris al nord i al sud.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls grecs van iniciar l'elaboraci\xc3\xb3 del vi a Al\xc3\xa9ria, a la costa oriental, i posteriorment els romans hi van establir la capital de la prov\xc3\xadncia romana contribuint als desenvolupament de la vinya. A l'edat mitjana els mercaders de Pisa i de G\xc3\xa8nova van afavorir el negoci dels vins del litoral nord de l'illa: Patrimonio, Cap Corse i Calvi._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la plaga de la fil\xc2\xb7loxera les vinyes no es recuperen fins a l'arribada dels repatriats d'Alg\xc3\xa8ria, el 1961. Es van replantar sobretot ceps d'alt rendiment com la carinyena, la garnatxa tintera o el sams\xc3\xb3. Algunes fam\xc3\xadlies, per\xc3\xb2, van continuar cultivant les varietats tradicionals._NEWLINE_La pol\xc3\xadtica vit\xc3\xadcola de la comunitat europea va contribuir a la substituci\xc3\xb3 dels ceps massa productius pels ceps tradicionals d'alta qualitat. Avui la majoria dels vins de l'illa tenen una marcada tipicitat deguda a les condicions del terreny i a la riquesa dels ceps majoritaris: sciaccarellu i niellucciu en les varietats negres, i vermentinu o malvasia de C\xc3\xb2rsega en les blanques. Les altres varietats aut\xc3\xb2ctones s\xc3\xb3n minorit\xc3\xa0ries i no s'inclouen en els vins amb denominaci\xc3\xb3 d'origen: barbarossa, paga debiti, carcaghjolu neru, biancu gentile, genovese, rossola bianca. Les varietats d'importaci\xc3\xb3 que s'autoritzen en certes proporcions en els cupatges amb les varietats aut\xc3\xb2ctones s\xc3\xb3n l'ugni pels vins blancs i la sir\xc3\xa0, la garnatxa, la garnatxa tintera i el sams\xc3\xb3 pels vins negres i rosats."