b"\n_START_ARTICLE_\nFelluns\n_START_SECTION_\nEl poble\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Felluns es troba a 376 m d'altitud, dominant la vora esquerra de la Matassa, al centre del terme, formant un petit agrupament de cases que presideix l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria de Felluns. Prop de la ribera hi ha un antic mol\xc3\xad._NEWLINE_Diversos d\xc3\xb2lmens han estat enregistrats al territori de Felluns; el de La Cauna del M\xc3\xb2ro, amb roques amb c\xc3\xbapules als voltants, al lloc dit La Molhereta; La Cabana del M\xc3\xb2ro; la Casa del Mancho; el roc de l'Arca (que sembla un dolmen destru\xc3\xaft). Tamb\xc3\xa9 hi ha vestigis d'habitatges prehist\xc3\xb2rics.\n_START_SECTION_\nEl terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal de Felluns, de 6.61 km\xc2\xb2 d'extensi\xc3\xb3, s'est\xc3\xa9n a la vall baixa de la Matassa, a la seva conflu\xc3\xa8ncia amb l'Adasig. Compr\xc3\xa8n el poble de Felluns, que agrup\xc3\xa0 l'escassa poblaci\xc3\xb3 del municipi. Limita amb els termes de Sant Mart\xc3\xad de Fenollet (N), el Viver (NW), Prats de Sorni\xc3\xa0 (SW), Pesill\xc3\xa0 de Conflent (S), Trill\xc3\xa0 (SE) i Anciny\xc3\xa0 (E). Passa per l'extrem SE del municipi la carretera D-619, de Sant Pau de Fenollet a Prada, d'on surt la D-9, que passa per Felluns i continua vers el Viver i Caudiers.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nAl sector N s'eleven petits serrats (574 m al Pic Laser\xc3\xb3); en aquest sector hi ha unes pedreres de feldespat. La part N i E del terme \xc3\xa9s constru\xc3\xafda per gneis i granits del mass\xc3\xads de l'Agl\xc3\xad. Al sud de la vall de la Matassa, que travessa el terme de ponent a llevant, tot aprofitant una zona de falla, s'est\xc3\xa9n el vessant septentrional del sinclinal de Boissavila, amb esquists molt en relleu. La Matassa aflueix a l'Adasig  (procedent de Pesill\xc3\xa0 de Conflent des de migdia) a l'extrem SE. Els boscs es localitzen sobretot a l'obac de la vall, al sud del terme (La Devesa, amb alzines i roures).\n_START_SECTION_\nL'agricultura\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie agr\xc3\xadcola es limita a 105 ha (en m\xc3\xa9s d'una dotzena d'explotacions, amb una forta baixada des del 1954) amb predomini total de la vinya (96 ha, 89 de les quals de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada i 6 d'altres vins); hi ha tamb\xc3\xa9 6 ha de pastures i farratges i 1 d'hortalisses. Hi ha una petita cooperativa amb una capacitat inferior a 8.000 hl. Per tal de dinamitzar el turisme hom va bastir a finals del segle XX una resclosa damunt la Matassa amb finalitzat esportiva (pesca i bany).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes formes antigues del nom del lloc (Fullonibus el 1259, Faluns el 1395, Felhums el 1408) semblen relacionar-se amb l'exist\xc3\xa8ncia d'un mol\xc3\xad draper o bat\xc3\xa0 (fullo,-onis en llat\xc3\xad), que es remuntaria probablement a l'\xc3\xa8poca romana. La fam\xc3\xadlia senyorial del Viver sembla que en tenia el domini a l'alta edat mitjana, i aix\xc3\xad el 3 de juliol de 1259 Berenguer de Viver hagu\xc3\xa9 de recon\xc3\xa8ixer, davant el bisbe Jaume de Narbona, que ell i els seus pares s'havien apropiat injustament -menystenint les excomunions- dels delmes de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Felluns i va recon\xc3\xa8ixer tenir-los del bisbat. Posteriorment apareix unit sovint als censos demogr\xc3\xa0fics i econ\xc3\xb2mics de Pesill\xc3\xa0. El 1750, a m\xc3\xa9s de les produccions de blat, oli, s\xc3\xa8gol, mill, civada, llegums, vi, et., ultra llenya i carb\xc3\xb3, hom enregistra que els dos llocs eren reials i que el rector era a Pesill\xc3\xa0 i el vicari a Felluns, alhora que continua detenint els drets senyorials el senyor del Viver; el 1789 hi havia dos diputats (c\xc3\xb2nsols municipals) a cadascun dels dos llocs.\n_START_SECTION_\nCant\xc3\xb3 n.\xc2\xba 15\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, juntament amb les viles catalanes d'Estagell, Ribesaltes i Salses i les occitanes de Sant Pau de Fenollet i Sorni\xc3\xa0 i la Tor de Fran\xc3\xa7a, a m\xc3\xa9s dels pobles catalans d'Arbo\xc3\xa7ols i Tarerac, de la comarca del Conflent, i les Cases de Pena, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Montner, \xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, Talte\xc3\xbcll i Vingrau, de la del Rossell\xc3\xb3, i dels occitans d'Ansiny\xc3\xa0, Bellestar, Camposs\xc3\xad, Caramany, Cassanyes, Caudiers de Fenollet, Centernac, l'Esquerda, Fenollet, Fossa, Lan\xc3\xa7ac, Maur\xc3\xad, Pesill\xc3\xa0 de Conflent, Planeses, Prats de Sorni\xc3\xa0, Prunyanes, Rasigueres, Rebollet, Sant Mart\xc3\xad de Fenollet, Trevillac, Trill\xc3\xa0, Vir\xc3\xa0 i el Viver forma part del cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 15, de la Vall de l'Agl\xc3\xad (nou agrupament de municipis fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015), amb capitalitat a Ribesaltes.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 era de 9 focs el 1367 (amb Pesill\xc3\xa0), 3 focs (sense Pesill\xc3\xa0) el 1375 i nom\xc3\xa9s 1 foc el 1395. El 1750 comptava, juntament amb Pesill\xc3\xa0, 324 habitants, i el 1789 Felluns tenia 21 focs (Pesill\xc3\xa0, 33). Al segle passat el m\xc3\xa0xim demogr\xc3\xa0fic s'aconsegu\xc3\xad el 1861 amb 152 h; posteriorment la minva fou progressiva (110 h el 1896, 82 el 1926), amb l'excepci\xc3\xb3 d'un lleuger augment el 1954 (98 h); 76 el 1968, 57 el 1975 i nom\xc3\xa9s 42 el 1982, arribant als 68 el 2015. Actualment, el 25% de les cases s\xc3\xb3n, resid\xc3\xa8ncies secundaries."