b'\n_START_ARTICLE_\nWojciech Kilar\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pare era ginec\xc3\xb2leg i la seva mare era una actriu de teatre. Despr\xc3\xa9s de la deportaci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 polonesa el 1944, la fam\xc3\xadlia es va establir a Rzeszow, on el jove Kilar, estudiant de piano, va comen\xc3\xa7ar a familiaritzar-se amb l\'obra de Ravel, Debussy i Szymanowski. El 1948 es va instal\xc2\xb7lar a Katowice, on fixaria la seva resid\xc3\xa8ncia i on entre 1955 i 1958 va ampliar els seus estudis de piano i composici\xc3\xb3 amb Boles\xc5\x82aw Woytowicz, que el va marcar profundament. D\'aquella \xc3\xa8poca data tamb\xc3\xa9 la seva primera obra publicada, Mala uwertura (Petita obertura) (1955)._NEWLINE_Curs\xc3\xa0 estudis de piano a algunes de les millors acad\xc3\xa8mies de m\xc3\xbasica del seu pa\xc3\xads, incloent-hi l\'Acad\xc3\xa8mia de M\xc3\xbasica de Katowice (Akademia Muzyczna w Katowicach). Posteriorment s\'enquadraria dins dels moviments art\xc3\xadstics avantguardistes, participant el 1957 en els Curs d\'Estiu per a una M\xc3\xbasica Nova a Darmstadt (oest d\'Alemanya). El 1959 es trasllad\xc3\xa0 a Par\xc3\xads per estudiar amb Nadia Boulanger al seu conservatori. Va comen\xc3\xa7ar la seva carrera musical com un vers\xc3\xa0til compositor neoclassicista, tan h\xc3\xa0bil en l\'escriptura polif\xc3\xb2nica que havia estudiat amb Woytowicz com en les complexitats de la simfonia concertant._NEWLINE_A partir de 1962 va comen\xc3\xa7ar a interessar-se per les t\xc3\xa8cniques m\xc3\xa9s innovadores (Riff 62) i la m\xc3\xbasica vocal (Diphthongos, de 1964 i Upstairs/Downstairs, de 1971). La seva producci\xc3\xb3 d\'aquella \xc3\xa8poca, que una cr\xc3\xadtica ha qualificat de "constructivisme sonorista", va establir la seva reputaci\xc3\xb3 com un dels principals m\xc3\xbasics d\'avantguarda de Pol\xc3\xb2nia. En aquest per\xc3\xadode va compondre tamb\xc3\xa9 un ballet inspirat en l\'obra de Poe, Maska czarnej smierci (La m\xc3\xa0scara de la mort negra) (1961)._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, en els setanta va simplificar el seu estil compositiu i va comen\xc3\xa7ar a escriure obres inspirades en el folklore (Krzesany, Siwa mgla, Orawa) que es van incorporar als repertoris internacionals i amb els quals va recollir un \xc3\xa8xit apreciable. Tamb\xc3\xa9 va comen\xc3\xa7ar a crear m\xc3\xbasica sacra (Bogurodzica (La mare de D\xc3\xa9u), Angelus o Victoria).\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica per al cinema\n_START_PARAGRAPH_\nJa havent rebut \xc3\xa8xit de la cr\xc3\xadtica com a compositor cl\xc3\xa0ssic, Kilar compongu\xc3\xa9 la seva primera banda sonora pel film Lunatycy el 1959, i de llavors en\xc3\xa7\xc3\xa0 ha escrit la m\xc3\xbasica per a pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d\'alguns dels directors polonesos m\xc3\xa9s aclamats, incloent-hi Krzysztof Kieslowski, Krzysztof Zanussi, Kazimierz Kutz i Andrzej Wajda._NEWLINE_Ha treballat en m\xc3\xa9s de 100 t\xc3\xadtols al seu pa\xc3\xads, incloent els internacionalment reconeguts Bilans Kwartalny (1975), Spirala (1978), Constans (1980), Imperativ (1982), Rok Spokojnego Slonca (1984), i Zycie za Zycie (1991)._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 ha treballat amb directors francesos i d\'altres parts d\'Europa, fins que Francis Ford Coppola li oferia el seu debut en llengua anglesa amb la seva adaptaci\xc3\xb3 vibrant de Dr\xc3\xa0cula, de Bram Stoker (Bram Stoker\'s Dracula) (1992)._NEWLINE_Les altres creacions en llengua anglesa, el trio de Roman Polanski La mort i la donzella (1994), La novena porta (1999) i El pianista (The Pianist) (2002), i la de Jane Campion The Portrait of a Lady (1996), eren caracteritzats pels seus baixos i cel\xc2\xb7los molt propis, temes profundament rom\xc3\xa0ntics i amb progressions d\'acords minimalistes. Malgrat aquestes incursions, la majoria dels seus treballs en els darrers anys ha estat per a pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules poloneses dirigides o per Zanussi o per Wajda._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de la seva obra per al cinema, Kilar va continuar escrivint i publicant treballs purament cl\xc3\xa0ssics, dels quals cal destacar una sonata per a trompa, una pe\xc3\xa7a per a un quintet de vent, diverses peces per a orquestra de cambra i cor, els aclamats Baltic Canticles, l\'\xc3\xa8pica \xc3\x88xode (famosa per ser la m\xc3\xbasica del tr\xc3\xa0iler de La llista de Schindler), i un dels seus \xc3\xbaltims treballs, un concert per a piano i orquestra dedicat a Peter Jablonski._NEWLINE_Al maig de 2012 Kilar va rebre l\'Ordre de l\'\xc3\x80guila Blanca, el reconeixement m\xc3\xa9s alt que atorga l\'estat polon\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nPiano\n_START_PARAGRAPH_\nNombroses peces per a piano'