b"\n_START_ARTICLE_\nJohn Winston Howard\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nEs va criar en Earlwood, un suburbi de Sydney. El seu pare, Lyell Howard, i el seu avi patern, Walter Howard, eren ambd\xc3\xb3s veterans de la Primera Guerra Mundial. M\xc3\xa9s tard, van establir una gasolinera i un taller mec\xc3\xa0nic en Dulwich Hill, en els quals Howard va treballar de nen. Lyell Howard va morir quan John era nom\xc3\xa9s un adolescent, i la mare de John va haver de fer-se c\xc3\xa0rrec d'ell i dels seus tres germans. _NEWLINE_Va cursar l'educaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria en el Canterbury Boys' High School; posteriorment es va graduar en dret per la Universitat de Sydney i en 1963 es va iniciar en la professi\xc3\xb3 legal com a fiscal del Tribunal Suprem de l'estat de Nova Gal\xc2\xb7les del Sud. Entre 1968 i 1974 va exercir en un bufet d'advocats.\n_START_SECTION_\nCarrera pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva activitat pol\xc3\xadtica va comen\xc3\xa7ar en 1962 com a membre de la secci\xc3\xb3 juvenil del Partit Liberal d'Austr\xc3\xa0lia (LP, d'ideologia conservadora) i deu anys despr\xc3\xa9s es va convertir en vicepresident del partit en Nova Gal\xc2\xb7les del Sud i membre del seu Consell Federal. Diputat des de 1974 en la Cambra de Representants del Parlament Federal per la circumscripci\xc3\xb3 de Bennelong, en el districte metropolit\xc3\xa0 de Sydney, Howard va participar despr\xc3\xa9s als governs liberals de Malcolm Fraser._NEWLINE_Va ser ministre de Comer\xc3\xa7 i Consum del 22 de desembre de 1975 al 17 de juliol de 1977, ministre adjunt al Primer Ministre i Secretari d'Estat per a negociacions comercials fins al 20 de desembre de 1977 i finalment Ministre del Tresor del 19 de novembre de 1977 a l'11 de mar\xc3\xa7 de 1983, c\xc3\xa0rrec d'especial responsabilitat que li catapultaria al primer pla pol\xc3\xadtic. Durant quatre dies el febrer de 1979 es va fer c\xc3\xa0rrec tamb\xc3\xa9, amb car\xc3\xa0cter inter\xc3\xad, del Ministeri de Finances. _NEWLINE_El 8 d'abril de 1982 va ser triat vicel\xc3\xadder i el 5 de setembre de 1985 l\xc3\xadder del LP, posici\xc3\xb3 que va mantenir fins al 9 de maig de 1989, quan el seu m\xc3\xa0xim rival dins del partit, Andrew Peacock, que ja succe\xc3\xads com a l\xc3\xadder a Fraser en 1983, li va arrabassar el lloc en un cop intern. Despr\xc3\xa9s d'un infructu\xc3\xb3s intent si es fes amb les regnes liberals en 1993, Howard va anunciar la seva ren\xc3\xbancia a liderar el partit de nou, per\xc3\xb2 el 30 de gener de 1995 aquest, que es ressentia de dotze anys ja d'estada en l'oposici\xc3\xb3, li va triar per substituir a Alexander Downer, que portava nom\xc3\xa9s vuit mesos en el lloc. En 1988, Howard va expressar les seves opinions controvertides contra el nivell d'immigraci\xc3\xb3 de persones d'or\xc3\xadgens asi\xc3\xa0tiques a Austr\xc3\xa0lia. Moltes persones australianes li consideren aquestes opinions racistes. _NEWLINE_Durant els governs del Partit Laborista Australi\xc3\xa0 (ALP) encap\xc3\xa7alats per Robert Hawke i Paul Keating, Howard va integrar el shadow cabinet (executiu paral\xc2\xb7lel, simb\xc3\xb2lic, de l'oposici\xc3\xb3 al Parlament) liberal com a ministre del Tesoro (16 de mar\xc3\xa7 de 1983 a 5 de setembre de 1985), d'Ind\xc3\xbastria, Tecnologia i Comer\xc3\xa7 (28 d'octubre de 1989 a 11 d'abril de 1990), de Relacions Industrials, Ocupaci\xc3\xb3 i Formaci\xc3\xb3 (11 d'abril de 1990 a 7 d'abril de 1993, coincidint amb la seva presid\xc3\xa8ncia del Grup parlamentari per a la reforma del mercat laboral) i de Relacions Industrials (7 d'abril de 1993 a 31 de gener de 1995). _NEWLINE_Preclar partidari d'una economia de mercat amb m\xc3\xadnima pres\xc3\xa8ncia de l'Estat, de cara a les eleccions parlament\xc3\xa0ries federals del 2 de mar\xc3\xa7 de 1996, Howard va aconseguir un pacte de coalici\xc3\xb3 amb el tamb\xc3\xa9 conservador i d'implantaci\xc3\xb3 rural Partit Nacional (ANP), liderat per Tim Fischer, alian\xc3\xa7a que ja havia funcionat al govern de Nova Gal\xc2\xb7les del Sud fins a 1995. La f\xc3\xb3rmula, amb gran suport entre la poblaci\xc3\xb3 agropecu\xc3\xa0ria de l'interior, va resultar efica\xc3\xa7 per desbancar als laboristes i va v\xc3\xa8ncer amb el 46,9% dels vots i 94 dels 148 escons."