b'\n_START_ARTICLE_\nMonestir de Santa Clara (Moguer)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl monestir de Santa Clara de Moguer va ser fundat per Alonso Jofre Tenorio, Almirall Major de Castella, i la seva dona Elvira \xc3\x81lvarez per a religioses clarisses entre 1337 i 1338. La llic\xc3\xa8ncia de fundaci\xc3\xb3 concedida per l\'arquebisbe i el cap\xc3\xadtol catedralici sevillans el 13 d\'octubre de 1337, i la donaci\xc3\xb3 senyorial del terreny a les monges per a la construcci\xc3\xb3 de l\'edifici l\'11 d\'abril de 1338, s\xc3\xb3n els dos \xc3\xbanics fets documentats que confirmen l\'erecci\xc3\xb3 del monestir, mancant la carta fundacional que no s\'ha conservat. L\'assentament de 105 frares i monges franciscanes a Moguer va obeir al prestigi dels convents de l\'Orde de Sant Francesc establerts a Sevilla despr\xc3\xa9s de 1248, i, en concret, a l\'inter\xc3\xa8s de l\'almirall Jofre Tenorio a convertir Moguer en una pr\xc3\xb2spera vila, enfortint el consell amb el fur i franqu\xc3\xadcies de Sevilla i instal\xc2\xb7lant-hi les primeres comunitats religioses._NEWLINE_El monestir es va construir en una tur\xc3\xb3 proper a la vila, denominat "Camp de Santa Clara", integrant-se en el casc urb\xc3\xa0 gr\xc3\xa0cies a la nova tend\xc3\xa8ncia urban\xc3\xadstica iniciada a la fi del segle XV, i a l\'auge demogr\xc3\xa0fic de la poblaci\xc3\xb3. Durant segles va influir en la vida social, econ\xc3\xb2mica, cultural i religiosa de la comarca. Els seus patrons, els Portocarrero, van estar-hi \xc3\xadntimament lligats per motius materials i espirituals, per comptar entre les clarisses amb membres femenins del seu llinatge i, en s\xc3\xadntesi, per convertir l\'esgl\xc3\xa9sia conventual en pante\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia._NEWLINE_La fama i el prestigi aconseguits pel monestir de les Clarisses de Moguer van fer d\'aquest cenobi, entre els segles XIV i XVII, un focus d\'expansi\xc3\xb3 d\'altres convents del mateix Orde fundats o reformats a Andalusia: Santa In\xc3\xa9s de Sevilla (1374), Santa Clara de Ja\xc3\xa9n i C\xc3\xb2rdova, Santa Clara de Gibraltar (1586), Alcal\xc3\xa1 de Guada\xc3\xadra (1597), Priego de C\xc3\xb3rdoba, Santa Clara d\'Osuna (1611), i Jerez de los Caballeros._NEWLINE_Els fundadors i els seus successors, els Portocarrero, van enriquir el patrimoni econ\xc3\xb2mic del monestir amb donacions i exempcions. Papes i reis li van concedir privilegis de tota classe, la qual cosa unit a les concessions fetes per molts particulars vinculats a aquest monestir, van fer que es convert\xc3\xads en un important i respectable centre de poder, amb propietats repartides per la vila de Moguer i el seu terme, el comtat de Niebla, Gibrale\xc3\xb3n, fins i tot fora de la comarca, com per exemple Alcal\xc3\xa1 del R\xc3\xado o Cazalla. Al llarg del segle\xc2\xa0xvi el monestir va incrementar el patrimoni gr\xc3\xa0cies a l\'adquisici\xc3\xb3 de nous b\xc3\xa9ns, les rendes dels quals van contribuir a afermar el car\xc3\xa0cter "capitalista" de la seva hisenda. En les cent\xc3\xbaries seg\xc3\xbcents la situaci\xc3\xb3 va anar degradant-se per culminar amb la crisi econ\xc3\xb2mica provocada per la desamortitzaci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica, a partir de 1835. Llavors li van ser expropiades 411,68 hect\xc3\xa0rees de terra repartides per diferents termes de les actuals prov\xc3\xadncies de Huelva i Sevilla._NEWLINE_La mesura econ\xc3\xb2mica de Mendiz\xc3\xa1bal va ser el detonant de la total extinci\xc3\xb3 de la comunitat clarissa del monestir a principis del segle\xc2\xa0xix. Als seus millors moments, el monestir de Santa Clara va reunir un nombre considerable de religioses: entre els anys 1354 i 1761, va variar entre deu a quinze. La cota m\xc3\xa9s alta va ser aconseguida en 1591 amb cinquanta-cinc religioses, i la m\xc3\xa9s baixa en 1884 amb nom\xc3\xa9s tres. Amb la desaparici\xc3\xb3 de les clarisses, el monestir de Santa Clara va ser ocupat per les Esclaves Concepcionistes, un establiment promogut pel cardenal Spinola, que va rebre la propietat del monestir de mans de la duquessa d\'Alba, Mar\xc3\xada del Rosario Falc\xc3\xb3 i Osorio, l\'any 1903. Aquesta pass\xc3\xa0 al bisbat de Huelva el 1954, en crear-se aquest any la nova di\xc3\xb2cesi._NEWLINE_La congregaci\xc3\xb3 va arribar a Moguer en 1898, instal\xc2\xb7lant-se al principi en dues cases particulars. A partir de 1902 es va traslladar a Santa Clara, que seguia estant habitat per tres clarisses ancianes i malaltes. L\'\xc3\xbaltima abadessa, sor Ana Carrasco y Viva, va morir al juliol de 1903. Les Esclaves van instal\xc2\xb7lar en aquest complex conventual un col\xc2\xb7legi femen\xc3\xad, aix\xc3\xad com el noviciat que va funcionar des de 1930 fins al trasllat de la comunitat a Sanl\xc3\xbacar la Mayor (Sevilla) el 1955. Amb l\'arribada dels caputxins a Moguer l\'any 1956 com a administradors de la seva \xc3\xbanica parr\xc3\xb2quia, el monestir de Santa Clara va recuperar l\'ambient francisc\xc3\xa0 d\'\xc3\xa8poques passades, en convertir-se en la resid\xc3\xa8ncia dels nous inquilins. El 1961 l\'Orde va instal\xc2\xb7lar-hi el Col\xc2\xb7legi de Filosofia, reunint fins a vint-i-tres pares caputxins. L\'any 1975 van abandonar l\'edifici, traslladant-se a un habitatge situat a l\'interior de la parr\xc3\xb2quia. Actualment el monestir de Santa Clara \xc3\xa9s la seu del Museu Dioces\xc3\xa0 d\'Art Sacre de Huelva.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nDes de 1963 el monestir de Santa Clara ha estat sotm\xc3\xa8s a importants obres de restauraci\xc3\xb3 i consolidaci\xc3\xb3. Les m\xc3\xa9s recents s\'inclouen dins del Pla Col\xc3\xb3n 92 de la Junta d\'Andalusia destinat a la recuperaci\xc3\xb3 integral dels edificis vinculats al Descobriment d\'Am\xc3\xa8rica. El monestir va ser declarat Monument Nacional l\'any 1931 incl\xc3\xb2s dins del conjunt hist\xc3\xb2ric art\xc3\xadstic com a Llocs colombins  Tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 protecci\xc3\xb3 integral sobre la base del Pla General d\'Ordenaci\xc3\xb3 Urbana.'