b"\n_START_ARTICLE_\nArt m\xc3\xa0uria\n_START_PARAGRAPH_\nL'art m\xc3\xa0uria abasta les arts produ\xc3\xafdes durant el per\xc3\xadode de l'Imperi M\xc3\xa0uria (segles IV-II aC), que va ser el primer imperi que va governar sobre la major part del subcontinent indi. Va representar una transici\xc3\xb3 important en l'art indi per la utilitzaci\xc3\xb3 de la fusta i la pedra. Era un art reial utilitzat pels emperadors m\xc3\xa0uries, especialment per rei Aixoka (ca. 272 aC \xe2\x80\x93 232 aC), una figura important de la hist\xc3\xb2ria del budisme. Els exemples m\xc3\xa9s remarcables d'aquest art els trobem als pilars, els stupes i les coves.\n_START_SECTION_\nVisi\xc3\xb3 general\n_START_PARAGRAPH_\nD'acord amb l'historiador Niharranjan Ray, el patrimoni format per les joies de l'art m\xc3\xa0uria inclou les restes del palau reial i la ciutat de Pataliputra; el cam\xc3\xad dels mon\xc3\xb2lits de Sarnath; el Bodhimandala \xe2\x80\x93l'altar que descansa sobre quatre pilars\xe2\x80\x93 a Bodh Gaya; els chaitya \xe2\x80\x93sales de preg\xc3\xa0ria\xe2\x80\x93 excavats als pujols de Barabar i Nagarjuni de Gaya, els quals inclouen la cova de Sudama, que porta una inscripci\xc3\xb3 datada el dotz\xc3\xa8 any del regnat d'Aixoka; les escultures que coronen els pilars decorats amb relleus animals i  vegetals als \xc3\xa0bacs dels capitells, i la part davantera de la representaci\xc3\xb3 d'un elefant tallat en una roca a Dhauli._NEWLINE_Ananda Coomaraswamy era del parer que l'art m\xc3\xa0uria es va desenvolupar durant tres fases principals. La primera fase va ser la continuaci\xc3\xb3 de la tradici\xc3\xb3 prem\xc3\xa0uria, que es troba en alguns casos en la representaci\xc3\xb3 de les de\xc3\xaftats v\xc3\xa8diques: els exemples m\xc3\xa9s significatius en s\xc3\xb3n els relleus de Surya i Indra a les coves de Bhaja. La segona fase va tenir lloc en la plenitud de la cort del rei Aixoka, on es troba t\xc3\xadpicament a les columnes monol\xc3\xadtiques en qu\xc3\xa8 s'inscriuen els seus edictes, i la tercera fase vindria marcada pel comen\xc3\xa7ament de la utilitzaci\xc3\xb3 del ma\xc3\xb3 i la pedra en l'arquitectura, com \xc3\xa9s el cas de l'original stupa de Sanchi, el cam\xc3\xad monol\xc3\xadtic de Sarnath i la cova Lomas Rishi pertanyent a les coves de Barabar, amb la seva fa\xc3\xa7ana ornamentada que reprodueix les formes d'una estructura de fusta.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que el per\xc3\xadode m\xc3\xa0uria va marcar cap al final una transici\xc3\xb3 a l'\xc3\xbas del ma\xc3\xb3 i la pedra, la fusta va continuar sent el material de construcci\xc3\xb3 favorit. Kautilya, a l'Arthashastra, aconsella que s'utilitzin preferentment el ma\xc3\xb3 i pedra per la seva durabilitat i dedica una gran part del text a les mesures de seguretat que s'han de prendre per prevenir els incendis en els edificis de fusta, cosa que indica la seva popularitat._NEWLINE_Megastenes esmenta que la capital m\xc3\xa0uria, Pataliputra, estava envoltada per una palissada de fusta on s'hi havien practicat espitlleres des d'on els arquers podien disparar. Tenia seixanta-quatre portes i 570 torres. Segons Estrab\xc3\xb3, les columnes daurades del palau estaven adornades amb ornaments vegetals d'or i ocells de plata. El palau estava situat en un extens parc esquitxat d'estanys amb peixos i amb una gran varietat d'arbres i arbustos ornamentals. Les excavacions portades a terme per David Spooner Brainard i Laurence Waddell van treure a la llum restes d'enormes palissades de fusta a Bulandi Bagh que correspondrien a l'antiga Pataliputra. S\xc3\xb3n de particular import\xc3\xa0ncia les ru\xc3\xafnes d'un dels edificis de la zona de Kumhrar, corresponents a una gran sala amb 80 pilars. De les 80 columnes de pedra, que a la seva \xc3\xa8poca descansaven sobre una plataforma de fusta i aguantaven un sostre tamb\xc3\xa9 de fusta, Spooner va ser capa\xc3\xa7 de descobrir tota la part inferior d'almenys una en condicions quasi perfectes. La columna s'assembla a un pilar d'Aixoka, llis i polit, fet de pedra grisa de gres provinent de Chunar. _NEWLINE_Molts stupes com els de Sanchi, Sarnath i, probablement, Amaravati van ser constru\xc3\xafts origin\xc3\xa0riament en forma de monticles de ma\xc3\xb3 i ma\xc3\xa7oneria durant el regnat d'Aixoka. Malauradament, s'han anat renovant moltes vegades amb el pas del temps, per la qual cosa amb prou feines es poden intuir les estructures originals. Una gran part de les troballes es poden veure exposades al Museu Governamental de Chennai i al Museu Nacional de Nova Delhi.\n_START_SECTION_\nEscultura\n_START_PARAGRAPH_\nAquest per\xc3\xadode va significar un pas endavant imaginatiu i impressionant per a l'escultura p\xc3\xa8tria de l'\xc3\x8dndia; les produccions escult\xc3\xb2riques anteriors probablement eren fetes de fusta i no han sobreviscut. Els capitells amb animals finament tallats d'alguns dels pilars d'Aixoka que han arribat fins a nosaltres en s\xc3\xb3n les obres m\xc3\xa9s conegudes, i entre tots ells destaca especialment el Capitell dels Lleons d'Aixoka de Sarnath, que ha passat a ser l'emblema nacional de l'\xc3\x8dndia. L'esmentat Ananda Coomaraswamy distingeix entre l'art de la cort i un art m\xc3\xa9s popular durant el per\xc3\xadode m\xc3\xa0uria. L'art de la cort estaria representat sobretot per les columnes i els seus capitells, mentre que l'art popular l'il\xc2\xb7lustren les obres dels escultors locals, com ara la iakxi de Didarganj.\n_START_SECTION_\nExemples d'art popular\n_START_PARAGRAPH_\nL'obra dels escultors locals il\xc2\xb7lustra l'art popular del per\xc3\xadode m\xc3\xa0uria. Aquest tipus d'art aplega un conjunt d'obres que probablement no van ser encarregades per l'emperador. Els clients de l'art popular van ser els governadors locals i les capes benestants de la poblaci\xc3\xb3. Est\xc3\xa0 representat per figures com ara l'escultura femenina de Besnagar, la figura masculina de Parkham i l'est\xc3\xa0tua coneguda com la Iakxi de Didarganj, que porta un espantamosques a la m\xc3\xa0 dreta; aix\xc3\xad i tot, la dataci\xc3\xb3 d'aquestes figures \xc3\xa9s motiu de debat. T\xc3\xa8cnicament es van realitzar amb menys habilitat que els capitells dels pilars i expressen una considerable vitalitat f\xc3\xadsica. _NEWLINE_L'elefant de pedra de Dhauli probablement tamb\xc3\xa9 va ser esculpit per artesans locals i no pels artistes notables que van ser els responsables dels capitells coronats per animals. La idea de l'elefant que emergeix de la roca \xc3\xa9s d'all\xc3\xb2 m\xc3\xa9s impressionant, i el devien fer amb el prop\xc3\xb2sit de cridar l'atenci\xc3\xb3 sobre la inscripci\xc3\xb3 o edicte que hi havia a la vora._NEWLINE_Als jaciments m\xc3\xa0uries s'han trobat objectes de terracota de diverses mides. La tradici\xc3\xb3 de modelar deesses mares en argila, que es remunta a l'\xc3\xa8poca prehist\xc3\xb2rica, va continuar durant l'Imperi M\xc3\xa0uria, tal com ho testimonia la descoberta d'objectes d'aquesta mena en unes excavacions a Ahicchatra. Se'n troben de manera habitual en una gran \xc3\xa0rea que va des de Pataliputra fins a Taxila, a l'actual prov\xc3\xadncia del Panjab (Pakistan). Moltes d'aquestes figures tenen formes estilitzades i s\xc3\xb3n fetes amb una t\xc3\xa8cnica m\xc3\xa9s refinada, ja que tenen una forma ben definida i una decoraci\xc3\xb3 n\xc3\xadtida. Algunes semblen haver estat fetes a partir de motlles, ja que no hi ha gaires difer\xc3\xa8ncies entre elles. Les terracotes de Taxila s\xc3\xb3n un conjunt d'\xc3\xaddols primitius i relleus votius en forma de de\xc3\xaftats, jocs de daus, guarniments personals i bibelots diversos. Entre els ornaments d'\xc3\xbas personal es van trobar medallons circulars, similars als amulets contra maleficis usats pels nens romans. Tamb\xc3\xa9 s'han trobat anells de pedra en quantitats variables, probablement associats a un culte a la fertilitat. Les imatges populars de terracota de d\xc3\xa9us i deesses que s'han trobat tenen un aspecte m\xc3\xa9s arrelat a la terra que no al m\xc3\xb3n de la divinitat.\n_START_SECTION_\nCer\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xbas del torn de terrissaire es va fer omnipresent. La cer\xc3\xa0mica associada amb l'Imperi M\xc3\xa0uria consta de molts tipus de peces i atuells, per\xc3\xb2 la t\xc3\xa8cnica m\xc3\xa9s desenvolupada s'observa en un tipus especial de terrissa coneguda com la de la Cultura de la cer\xc3\xa0mica negra polida del nord, que va ser el segell distintiu dels per\xc3\xadodes anteriors i del comen\xc3\xa7ament de l'\xc3\xa8poca m\xc3\xa0uria. Aquesta cer\xc3\xa0mica es va realitzar amb una fina argila al\xc2\xb7luvial que, quan s'observa en la secci\xc3\xb3 d'una pe\xc3\xa7a, \xc3\xa9s per regla general de color gris i de vegades adopta un to vermell\xc3\xb3s. Est\xc3\xa0 brunyida de manera lluent, cosa que li atorga la qualitat d'un esmalt, d'un color que varia del negre atzabeja al gris profund o al blau met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic com de l'acer. De tant en tant, a la superf\xc3\xadcie s'hi fan evidents petites taques de color marr\xc3\xb3 vermell\xc3\xb3s. Es pot distingir d'altres peces, com les vermelles polides o revestides amb grafit, per la seva peculiar lluentor. Aquesta cer\xc3\xa0mica s'utilitza sobre manera per fabricar plats i bols petits. Es troba en abund\xc3\xa0ncia a la vall del Ganges. Encara que no era gaire rara, \xc3\xb2bviament era una cer\xc3\xa0mica m\xc3\xa9s cara que les altres varietats de terrissa; de vegades se n'han trobat peces adobades amb grapes de coure, cosa que indica que una pe\xc3\xa7a malmesa de la vaixella d'aquest tipus de cer\xc3\xa0mica tenia valor suficient per \xc3\xa9sser restaurada.\n_START_SECTION_\nMonedes\n_START_PARAGRAPH_\nLes monedes emeses pels m\xc3\xa0uries van ser majorit\xc3\xa0riament de plata i tamb\xc3\xa9 se'n van encunyar algunes peces de coure, amb diversitat de formes, mides i pesos, i duien incisos un o m\xc3\xa9s s\xc3\xadmbols. Els m\xc3\xa9s comuns d'aquests s\xc3\xadmbols s\xc3\xb3n l'elefant, l'arbre i la muntanya. La t\xc3\xa8cnica de producci\xc3\xb3 d'aquestes monedes era, en general, primer fer el tall del metall i despr\xc3\xa9s la incisi\xc3\xb3 dels diversos s\xc3\xadmbols. Aquests s\xc3\xadmbols es diu que representaven la ins\xc3\xadgnia reial o b\xc3\xa9 el senyal del gremi local que va emetre la moneda. Algunes monedes duien incises diverses marques, cosa que vol dir que les monedes m\xc3\xa9s antigues sovint es reencunyaven. El contingut de l'aliatge s'assembla molt a l'especificat a l'Arthashastra, un antic tractat indi sobre l'art de governar, amb ensenyances sobre pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica i estrat\xc3\xa8gia militar, escrit en s\xc3\xa0nscrit. Sobre la base de la  identificaci\xc3\xb3 dels s\xc3\xadmbols en les monedes marcades amb uns certs governants m\xc3\xa0uries, El cient\xc3\xadfic indi Damodar Dharmananda Kosambi, despr\xc3\xa9s d'identificar alguns dels s\xc3\xadmbols marcats a les monedes, va veure que corresponien a certs governants m\xc3\xa0uries i va comprovar que la moneda del tipus k\xc4\x81rsh\xc4\x81pa\xe1\xb9\x87a de l'\xc3\xa8poca m\xc3\xa0uria encunyada en temps del rei Chandragupta t\xc3\xa9 el mateix pes que la seva predecessora, per\xc3\xb2 cont\xc3\xa9 molt m\xc3\xa9s coure, i hi ha una gran variaci\xc3\xb3 de pes entre els diversos exemplars, cosa que fa sospitar que la fabricaci\xc3\xb3 d'aquesta moneda es va fer amb precipitaci\xc3\xb3. Aquesta evid\xc3\xa8ncia de la tensi\xc3\xb3 i la demanda insatisfeta de moneda corrent es va acompanyar d'una degradaci\xc3\xb3 de l'economia marcada per la inflaci\xc3\xb3; a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, en aquesta \xc3\xa8poca van desapar\xc3\xa8ixer les marques del revers, que eren el senyal identificatiu dels gremis comercials antics. Tot aix\xc3\xb2, segons el parer de Kosambi, indica que es va produir una crisi fiscal en el per\xc3\xadode m\xc3\xa0uria tard\xc3\xa0. Tanmateix, el seu m\xc3\xa8tode d'an\xc3\xa0lisi i la identificaci\xc3\xb3 cronol\xc3\xb2gica que fa han estat q\xc3\xbcestionats.\n_START_SECTION_\nPintura\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que, basant-nos en les descripcions que en fa Megastenes, es pot estar segur de la utilitzaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica de la pintura durant el per\xc3\xadode m\xc3\xa0uria, per desgr\xc3\xa0cia no ens n'ha arribat cap tra\xc3\xa7a fins avui dia. Uns segles m\xc3\xa9s tard, les pintures de les coves d'Ajanta, considerades les pintures \xc3\xadndies m\xc3\xa9s antigues trobades fins ara, mostren que al darrere hi havia una tradici\xc3\xb3 ben desenvolupada, que potser va abastar fins i tot l'\xc3\xa8poca m\xc3\xa0uria."