b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xbasica sefardita\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica sefardita \xc3\xa9s qualsevol tipus de m\xc3\xbasica conreada pels jueus sefardites._NEWLINE_El repertori musical sefardita \xc3\xa9s molt divers, per\xc3\xb2 l\'origen de tot es troba principalment a la conca mediterr\xc3\xa0nia. Les can\xc3\xa7ons seculars es canten en els diversos dialectes del judeoespanyol, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en hebreu, turc, grec i en les altres lleng\xc3\xbces pr\xc3\xb2pies dels llocs on viu la di\xc3\xa0spora sefardita. En canvi, les tradicions lit\xc3\xbargiques i para-lit\xc3\xbargiques sefardites es mantenen \xc3\xbaniques arreu._NEWLINE_Les can\xc3\xa7ons que canten dones son les que tradicionalment es cantaven fent les feines de la llar, sense acompanyament instrumental o sense harmonia. De vegades s\'usen la pandereta i altres instruments de percussi\xc3\xb3, especialment en can\xc3\xa7ons de casament. L\'ud i el qanun tamb\xc3\xa9 s\'empren en algunes instrumentacions, i els artistes moderns incorporen qualsevol altre instrument, en principi estrany a aquesta cultura.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica sefardita t\xc3\xa9 les seves arrels en les tradicions musicals de les comunitats jueves medievals de la Pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica (Portugal, Castella i Arag\xc3\xb3). Posteriorment, s\'hi han anat sumant influ\xc3\xa8ncies del Marroc, Argentina, Turquia, Gr\xc3\xa8cia, Bulg\xc3\xa0ria i d\'altres llocs on s\'han refugiat els jueus sefardites, expulsats d\'Espanya el 1492 i de Portugal el 1496. Les comunitats sefardites exiliades han conservat durant segles les lletres de les can\xc3\xa7ons, per\xc3\xb2 les melodies i els ritmes han anat canviant segons les \xc3\xa8poques, ja que la m\xc3\xbasica original s\'ha perdut._NEWLINE_Els expulsats es van assentar, b\xc3\xa0sicament, en dues zones diferents: el Marroc d\'una banda i l\'Imperi Otom\xc3\xa0 de l\'altra (incloent Gr\xc3\xa8cia, Jerusalem, els Balcans i Egipte). I aquests dos destins d\'exili van aportar a la m\xc3\xbasica sefardita les seves pr\xc3\xb2pies tradicions musicals. Aix\xc3\xad, es distingeixen respectivament la "tradici\xc3\xb3 occidental" i la "tradici\xc3\xb3 oriental". Aquesta \xc3\xbaltima \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s tancada que la primera. La "tradici\xc3\xb3 occidental" adopta l\'estrident i llarg iuiuiu o ululu, mentre la "tradici\xc3\xb3 oriental" s\'enriqueix amb els ritmes balc\xc3\xa0nics (per exemple, 9/8) o les melodies \xc3\xa0rabs (maqam), segons el cas._NEWLINE_Les can\xc3\xa7ons tradicionals sefardites foren estudiades i transcrites a principis del segle XX per diversos etnomusic\xc3\xb2legs i estudiosos de la literatura hisp\xc3\xa0nica medieval. Aproximadament des del 1957 fins al 1993, els professors Samuel Armistead, Joseph Silverman i Israel Katz, han estat recopilant can\xc3\xa7ons en judeoespanyol a Nord-am\xc3\xa8rica, Turquia, els Balcans, Gr\xc3\xa8cia, el Nord d\'\xc3\x80frica i Israel. Les gravacions digitalitzades, les transcripcions i informaci\xc3\xb3 addicional sobre les diverses tipologies de can\xc3\xa7ons es troben disponibles en una p\xc3\xa0gina web suportada per la Biblioteca de la Universitat d\'Illinois._NEWLINE_A principis del segle XX sortiren al mercat algunes gravacions populars de m\xc3\xbasica sefardita de Gr\xc3\xa8cia i Turquia, i tot seguit tamb\xc3\xa9 de Jerusalem i d\'altres llocs de la "tradici\xc3\xb3 oriental". Els primers int\xc3\xa8rprets foren principalment homes, com per exemple els turcs Jack Mayesh, Haim Efendi i Yitzhak Algazi. M\xc3\xa9s tard, aparegu\xc3\xa9 una nova generaci\xc3\xb3 de cantants, molts dels quals no eren sefardites. Gloria Levy, Pasharos Sefard\xc3\xades, Flory Jagoda, els Parvarim i Janet & Jak Esim Ensemble foren int\xc3\xa8rprets populars de la "tradici\xc3\xb3 oriental" en aquest per\xc3\xadode. Gerard Edery, Savina Yannatou, Stefani Valadez, Fran\xc3\xa7oise Atlan, Marlene Samoun, Yasmin Levy i Mara Aranda son alguns membres d\'una nova generaci\xc3\xb3 de cantants que aporten una nova interpretaci\xc3\xb3 de la tradici\xc3\xb3 jueva hisp\xc3\xa0nica. Fins i tot, en el cas de Levy i Edery, s\'atreveixen amb una fusi\xc3\xb3 amb el flamenco andal\xc3\xbas. El cantant d\'\xc3\xb2pera i actor franc\xc3\xa8s David Serero interpreta can\xc3\xa7ons sefardites que sovint inclou en obres cl\xc3\xa0ssiques com ara El mercader de Ven\xc3\xa8cia i Otel\xc2\xb7lo._NEWLINE_El "Cor de la Comunitat Jueva de Tessal\xc3\xb2nica" fou creat el 1995 amb l\'objectiu de preservar i fer reviure la tradici\xc3\xb3 musical que els avantpassats dels seus membres havien portat amb ells quan havien estat expulsats de la Pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica cinc cents anys abans. La recerca del seu director, Kostis Papazoglou, en la m\xc3\xbasica sefardita des de la tradici\xc3\xb3 medieval (can\xc3\xa7ons com "Tres Ermanikas") fins a l\'actualitat don\xc3\xa0 lloc al CD "En la mar ay una torre", amb la participaci\xc3\xb3 del "Codex Ensemble" i produ\xc3\xaft per Minos EMI. Kostis Papazoglou \xc3\xa9s un experimentat i distingit professor de m\xc3\xbasica, solista i director d\'orquestra que ha fet concerts per tota Gr\xc3\xa8cia i tamb\xc3\xa9 a Tel-Aviv, Skopie, Viena, Salzburg, Sofia, Sant Petersburg, El Caire, Istanbul i Budapest.\n_START_SECTION_\nInstrumentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica sefardita \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament vocal, inclosa la que es canta en altres lleng\xc3\xbces. Els instruments, quan n\'hi ha, es toquen nom\xc3\xa9s per acompanyar les can\xc3\xa7ons i s\xc3\xb3n, en general, els que es troben a cada una de les cultures on es desenvolupa: grega, turca, marroquina, etc. Els instruments m\xc3\xa9s habituals s\xc3\xb3n els lla\xc3\xbcts de corda pin\xc3\xa7ada (l\'ud, el lla\xc3\xbct de corda fregada del Proper Orient, o el saz, turc, o de vegades la mandolina o el c\xc3\xbcmb\xc3\xbc\xc5\x9f), el qanun o el santur (c\xc3\xadtara de corda pin\xc3\xa7ada o picada del Proper Orient), el viol\xc3\xad i els tambors tocats amb les mans._NEWLINE_Per als casaments i altres celebracions, de vegades els jueus llogaven m\xc3\xbasics musulmans, mentre que els millors m\xc3\xbasics jueus solien actuar per a la comunitat musulmana. Generalment, els homes tocaven instruments locals de percussi\xc3\xb3 i mel\xc3\xb2dics, mentre les dones cantaven sobretot fent les tasques dom\xc3\xa8stiques i, naturalment, sense cap acompanyament musical. Nom\xc3\xa9s als casaments, s\'acompanyaven amb una pandereta i de vegades altres instruments de percussi\xc3\xb3. La historiadora Rena Molho descriu les dones sefardites de Sal\xc3\xb2nica fent servir estris de cuina com a percussi\xc3\xb3 improvisada, un costum dels pobles espanyols i portuguesos que ha arribat fins avui. A la Mediterr\xc3\xa0nia oriental, les dones que s\'especialitzaven en cantar amb acompanyament de tambor als casaments s\'anomenaven tanyederas, i hi tenien un paper molt important. Al principi del segle XX, a l\'Imperi Otom\xc3\xa0, hi havia escoles on s\'ensenyava a tocar l\'ud i la mandolina a les noies. I algunes aprenien piano. Per\xc3\xb2 en qualsevol cas, tant si hi havia acompanyament d\'instruments com si no, el principal instrument per interpretar la m\xc3\xbasica sefardita, i l\'\xc3\xbanic que no hi pot faltar mai, \xc3\xa9s la veu._NEWLINE_Ja no s\'utilitzen instruments medievals aut\xc3\xa8ntics, excepte potser l\'ud, que ha sobreviscut sense canvis importants. Els sefardites, igual que altres m\xc3\xbasics tradicionals, sovint han anat adaptant els instruments tradicionals als usos contemporanis. En un casament sefardita, actualment seria in\xc3\xbatil cercar-hi cap instrument medieval, mentre que seria ben habitual veure-hi un teclat electr\xc3\xb2nic.'