b"\n_START_ARTICLE_\nBasilicata\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAntigament form\xc3\xa0 part de la regi\xc3\xb3 anomenada Luc\xc3\xa0nia. Despr\xc3\xa9s d'\xc3\xa9sser colonitzada pels grecs, form\xc3\xa0 part de l'Imperi Rom\xc3\xa0, i quan aquest declin\xc3\xa0, fou enva\xc3\xafda pels gots, els longobards, els bizantins i (s. XII) els normands. Unida posteriorment (s. XV) al regne de N\xc3\xa0pols, experiment\xc3\xa0 la decad\xc3\xa8ncia general del per\xc3\xadode dels darrers \xc3\x80ustria, durant el qual el mot\xc3\xad de Masaniello (1647-48) repercut\xc3\xad tamb\xc3\xa9 a la Basilicata. Despr\xc3\xa9s de l'ocupaci\xc3\xb3 napole\xc3\xb2nica (1806-15), segu\xc3\xad la sort del regne de les Dues Sic\xc3\xadlies, fins a l'annexi\xc3\xb3 d'aquest al regne d'It\xc3\xa0lia. El 1980 un terratr\xc3\xa8mol afect\xc3\xa0 greument la regi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nS'est\xc3\xa9n de nord a sud des del riu Ofanto fins a Cal\xc3\xa0bria, i entre el golf de T\xc3\xa0rent i el golf de Policastro; \xc3\xa9s constitu\xc3\xafda per blocs calcaris, plecs de conglomerats durs, conques excavades al flysch i margues del Tri\xc3\xa0sic i del Plioc\xc3\xa8, molt perjudicades pels terratr\xc3\xa8mols. La part occidental \xc3\xa9s travessada per l'Apen\xc3\xad Luc\xc3\xa0 (mont Sirino, 2.005 m), que s'escalona cap al golf de T\xc3\xa0rent. L'\xc3\xa0rea de turons oriental, d'uns 600 m, \xc3\xa9s constitu\xc3\xafda per materials sedimentaris sense bosc i amb forta erosi\xc3\xb3; cap al nord s'eleva el mont Vulture (1.330 m), antic volc\xc3\xa0 amb llacs de cr\xc3\xa0ter. Els rius s\xc3\xb3n de car\xc3\xa0cter torrencial: Bradano, Basento, Agri i Sinni, i corren per amples valls plenes d'esbaldregalls vers la mar J\xc3\xb2nica.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nLes pluges s\xc3\xb3n notables a l'\xc3\xa0rea muntanyosa occidental; a Potenza, 11,2\xc2\xa0\xc2\xb0C de temperatura mitjana i 916 mm de pluja anual. La vegetaci\xc3\xb3 natural dominant \xc3\xa9s la m\xc3\xa0quia mediterr\xc3\xa0nia a la terra baixa fins als 400 m, el bosc mixt de caducifolis (en el qual predominen roures i castanyers) a la muntanya mitjana fins als 1.000 m, i la fageda i el bosc de con\xc3\xadferes (generalment de pi negre) a altituds compreses entre els 1.000 i els 2 000 m; en els cims m\xc3\xa9s alts hom pot trobar encara un prat semblant a l'alp\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL'agricultura \xc3\xa9s el principal recurs econ\xc3\xb2mic (blat, tabac, oli, bleda-rave, fruita), amb producci\xc3\xb3 inferior a les planes del nord, malgrat el dessecament d'extenses \xc3\xa0rees d'aiguamolls costaners. La ramaderia, constitu\xc3\xafda per l'ov\xc3\xad, el bov\xc3\xad i el cabrum es nodreix de les pastures de muntanya. La ind\xc3\xbastria \xc3\xa9s limitada (t\xc3\xa8xtil i aliment\xc3\xa0ria), encara que el descobriment de gas met\xc3\xa0 a Pisticci, Ferrandina i Tramutola obr\xc3\xad nous horitzons al desenvolupament industrial de la regi\xc3\xb3, travessada per la l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria N\xc3\xa0pols-T\xc3\xa0rent-Br\xc3\xadndisi.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 de Basilicata ha augmentat poc els \xc3\xbaltims 150 anys a causa de la mal\xc3\xa0ria, el c\xc3\xb2lera i l'emigraci\xc3\xb3, sobretot cap a Am\xc3\xa8rica, per\xc3\xb2 actualment es dirigeix vers la It\xc3\xa0lia industrialitzada. Les ciutats principals s\xc3\xb3n Potenza i Matera, capitals de les dues prov\xc3\xadncies hom\xc3\xb2nimes que constitueixen administrativament la regi\xc3\xb3."