b"\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Veronese\n_START_SECTION_\nVida i Obra\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pare era pintor-decorador, des de ben infant va sentir una forta inclinaci\xc3\xb3 per la pintura, per\xc3\xb2 va renunciar a l'art per la modesta situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de la fam\xc3\xadlia, l'oposici\xc3\xb3 del seu pare i la manca d'escoles art\xc3\xadstiques a la seva ciutat natal. Va estudiar al Polit\xc3\xa8cnic de Zuric on va rebre la influ\xc3\xa8ncia de Wilhelm Fiedler i, despr\xc3\xa9s d'entrar en contacte amb Luigi Cremona, va acabar els seus estudis a la universitat de Roma. El 1880 va fer un estatge a Alemanya (Berl\xc3\xadn i Leipzig) on va estudiar amb Felix Klein._NEWLINE_El 1881 va ser nomenat professor de la universitat de P\xc3\xa0dua en la qual va romandre la resta de la seva vida. Tamb\xc3\xa9 va ser diputat al Parlament (1897-1900) i va ser nomenat senador del Regne d'It\xc3\xa0lia el 1904._NEWLINE_L'hivern de 1911-1912 va patir una forta grip que li va deixar seriosos problemes circulatoris, per\xc3\xb2 encara va estar actiu fins a l'any de la seva mort el 1917._NEWLINE_A Veronese se li deu la construcci\xc3\xb3 d'una geometria que introdueix de forma expl\xc3\xadcita segments infinits i infinitesimals, creant aix\xc3\xad una geometria no-arquimediana. La seva idea fonamental \xc3\xa9s que les configuracions de l'espai ordinari s'obtenen com seccions d'una configuraci\xc3\xb3 determinada de qualsevol nombre de punts de qualsevol hiperespai._NEWLINE_El 1891 va publicar la seva principal obra: Fondamenti di geometria a pi\xc3\xb9 dimensioni e a pi\xc3\xb9 specie di unit\xc3\xa0 rettilinee esposti in forma elementare, la qual va ser seguida per una s\xc3\xa8rie d'articles ampliant i defensant els seus punts de vista i per un llibre, destinat a l'ensenyament secundari, escrit conjuntament amb Paolo Gazziniga: Elementi di geometria ad uso dei licei. En tots ells defensa que la geometria \xc3\xa9s una ci\xc3\xa8ncia mixta, constru\xc3\xafda en part per premises emp\xc3\xadriques i en part per postulats i axiomes. Aquestes idees van ser fortament criticades per Corrado Segre i Giuseppe Peano entre d'altres."