b"\n_START_ARTICLE_\nBenedetto Croce\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa0ixer el 25 de febrer del 1866 a Pescasseroli, a la regi\xc3\xb3 italiana dels Abru\xc3\xa7os, en el si d'una fam\xc3\xadlia benestant. Tot i que la seua educaci\xc3\xb3 va ser estrictament cat\xc3\xb2lica, a partir dels 18 va esdevenir ateu, i no torn\xc3\xa0 a professar cap religi\xc3\xb3 durant la resta de la seua vida. L'any 1883, mentre estava de vacances amb la seua fam\xc3\xadlia a la localitat de Casamicciola, a l'illa d'Ischia, un terratr\xc3\xa8mol va destruir la casa on s'allotjaven. Sa mare, son pare i la seua \xc3\xbanica germana van morir, mentre que ell va quedar enterrat sota les runes, i es va salvar per poc._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'aquest accident, va heretar tota la fortuna familiar, la qual cosa li va permetre viure c\xc3\xb2modament la resta de la seua vida i dedicar tot el seu temps a la filosofia._NEWLINE_A mesura que augmentava la seua fama, va ser encoratjat a dedicar-se a la pol\xc3\xadtica, i fou nomenat senador l'any 1910. Va criticar obertament la participaci\xc3\xb3 italiana en la Primera Guerra mundial per considerar-la una guerra su\xc3\xafcida, la qual cosa, si b\xc3\xa9 en un principi el va fer molt impopular, va fer que la seua reputaci\xc3\xb3 s'afirmara despr\xc3\xa9s del final de la guerra, i esdevingu\xc3\xa9 des d'aleshores una figura pol\xc3\xadtica molt respectada._NEWLINE_Del 1920 al 1921, va ocupar el c\xc3\xa0rrec de ministre per a la Instrucci\xc3\xb3 P\xc3\xbablica, en el cinqu\xc3\xa8 i \xc3\xbaltim govern de Giovanni Giolitti. Despr\xc3\xa9s de l'assassinat del pol\xc3\xadtic socialista Giacomo Matteotti el 1924, va trencar amb el moviment feixista. Quan, l'any 1925, Giovanni Gentile va publicar el seu Manifest dels intel\xc2\xb7lectuals feixistes, Benedetto Croce public\xc3\xa0 el Manifest dels intel\xc2\xb7lectuals antifeixistes, en qu\xc3\xa8 denuncia la viol\xc3\xa8ncia i la falta de llibertat del r\xc3\xa8gim, allunyant-se posteriorment de la vida pol\xc3\xadtica, a la qual no tornar\xc3\xa0 fins despr\xc3\xa9s del final de la Segona Guerra mundial, quan davant la confusi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica en qu\xc3\xa8 cau el pa\xc3\xads, va intentar mitjan\xc3\xa7ar entre els diversos partits antifeixistes._NEWLINE_D'aquesta manera, va ser ministre sense cartera de diversos governs fins que, l'any 1943, va ser nomenat secretari del Partit Liberal, partit que va abandonar l'any 1946. Aquest mateix any, fund\xc3\xa0 a N\xc3\xa0pols l'Institut Itali\xc3\xa0 per als Estudis Hist\xc3\xb2rics, i hi destin\xc3\xa0 com a seu un apartament de la seua propietat. Durant tota la seua vida pol\xc3\xadtica fins a la seua mort, l'any 1952, va ser un dels personatges p\xc3\xbablics m\xc3\xa9s respectats a It\xc3\xa0lia.\n_START_SECTION_\nLa filosofia de l'esperit\n_START_PARAGRAPH_\nCroce aprofundeix tant en el marxisme com en l'idealisme hegeli\xc3\xa0: segons aquest \xc3\xbaltim, la realitat es d\xc3\xb3na com a esperit que cont\xc3\xadnuament es determina i, en cert sentit, es realitza. L'esperit es configura, llavors, com la for\xc3\xa7a que anima la realitat, que s'autoorganitza din\xc3\xa0micament i es converteix en hist\xc3\xb2ria segons un proc\xc3\xa9s racional._NEWLINE_De Hegel i d'altres idealistes alemanys com Fichte, Croce empra el car\xc3\xa0cter racionalista i dial\xc3\xa8ctic: el coneixement es produiria amb processos de mediaci\xc3\xb3 entre all\xc3\xb2 particular i all\xc3\xb2 universal, entre all\xc3\xb2 concret i all\xc3\xb2 abstracte, i a partir d'ac\xc3\xad crea un sistema propi que va anomenar filosofia de l'esperit. Croce va ser un ardent idealista, i negava una altra realitat a banda dels conceptes purs, que eren per a ell d'una banda les idees de Plat\xc3\xb3, per\xc3\xb2 per una altra tamb\xc3\xa9 les categories de Kant. Va arribar a la conclusi\xc3\xb3 que, si tota la realitat podia enquadrar-se en una idea, podia reduir-se a conceptes l\xc3\xb2gics. Gran part de la seua obra va tractar, per aix\xc3\xb2, de la l\xc3\xb2gica._NEWLINE_Croce rebutjava totes les religions, perqu\xc3\xa8 considerava que aquestes presentaven una inacceptable falta de l\xc3\xb2gica, rebuig que va ampliar aix\xc3\xad mateix a la metaf\xc3\xadsica, la qual considerava una simple justificaci\xc3\xb3 de les idees religioses.\n_START_SECTION_\nEst\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nL'est\xc3\xa8tica es configura, en primer lloc, com a activitat te\xc3\xb2rica basada en els sentits, en les representacions i les intu\xc3\xafcions que tenim de la realitat. L'objecte fonamental de l'est\xc3\xa8tica \xe2\x80\x94que \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 la ci\xc3\xa8ncia de l'expressi\xc3\xb3\xe2\x80\x94 \xc3\xa9s el llenguatge._NEWLINE_L'art no \xc3\xa9s, per tant, una producci\xc3\xb3 exclusivament sensible, sin\xc3\xb3 una reflexi\xc3\xb3 conceptual que, si b\xc3\xa9 no \xc3\xa9s un mer fet social (a la manera dels positivistes), t\xc3\xa9 un estatut particular i espec\xc3\xadfic: l'art \xc3\xa9s l'expressi\xc3\xb3 d'una intu\xc3\xafci\xc3\xb3 l\xc3\xadrica que commou emotivament l'intel\xc2\xb7lecte, perqu\xc3\xa8 vincula sentiment i sentit.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat te\xc3\xb2rica no s'uneix nom\xc3\xa9s a la intu\xc3\xafci\xc3\xb3 (a l'\xc3\xa0mbit est\xc3\xa8tic), sin\xc3\xb3 que participa en l'element racional, apuntant a l'esfera d'all\xc3\xb2 universal. La meta d'aquesta activitat \xc3\xa9s l'elaboraci\xc3\xb3 del concepte pur, universal i concret._NEWLINE_El concepte pur explica la veritat universal, mentre que els conceptes cient\xc3\xadfics no s\xc3\xb3n sin\xc3\xb3 pseudoconceptes, instruments pr\xc3\xa0ctics constru\xc3\xafts fict\xc3\xadciament. La l\xc3\xb2gica de Croce \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 hist\xc3\xb2rica, en la mesura que ha d'analitzar la g\xc3\xa8nesi i desenvolupament hist\xc3\xb2ric del seu objecte d'estudi.\n_START_SECTION_\nLa filosofia de la pr\xc3\xa0ctica\n_START_PARAGRAPH_\nCroce d\xc3\xb3na molta import\xc3\xa0ncia a la voluntat individual, que no \xc3\xa9s sin\xc3\xb3 l'economia, i t\xc3\xa9 un fort sentit de la realitat i de les pulsions que regulen la vida humana. Com que la construcci\xc3\xb3 de la realitat \xc3\xa9s racional, no t\xc3\xa9 per qu\xc3\xa8 coincidir amb la dels altres, i naixen llavors les disciplines socials que organitzen la vida dels individus._NEWLINE_El dret, nascut d'aquesta manera, \xc3\xa9s en un cert sentit amoral, perqu\xc3\xa8 els seus objectius no coincideixen amb els de la moral. Igualment aut\xc3\xb2noma \xc3\xa9s l'esfera pol\xc3\xadtica, que \xc3\xa9s entesa com un lloc d'acord o desacord entre interessos diferents, essencialment conflictiva, perqu\xc3\xa8 el conflicte \xc3\xa9s el que caracteritza la vida._NEWLINE_Croce critica la idea d'estat de Hegel; considera que l'estat no t\xc3\xa9 cap valor filos\xc3\xb2fic ni moral, i \xc3\xa9s simplement un agregat d'individus que organitzen les seues relacions jur\xc3\xaddiques i pol\xc3\xadtiques._NEWLINE_Concep, aix\xc3\xad, l'\xc3\xa8tica com a expressi\xc3\xb3 de la voluntat universal, pr\xc3\xb2pia de l'esperit; no hi ha una \xc3\xa8tica natural o una \xc3\xa8tica formal, i per tant no hi ha continguts eterns propis de l'\xc3\xa8tica, que es defineix simplement com l'actuaci\xc3\xb3 de l'esperit, que manifesta de manera racional actes i comportaments particulars. Tot aix\xc3\xb2 succeeix sempre tenint com a horitz\xc3\xb3 la millora cont\xc3\xadnua de l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL'historicisme\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria de Croce \xc3\xa9s fortament historicista; la hist\xc3\xb2ria t\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 un horitz\xc3\xb3 gnoseol\xc3\xb2gic concret, perqu\xc3\xa8 en primer lloc \xc3\xa9s coneixement, i coneixement contemporani, per la qual cosa la hist\xc3\xb2ria no \xc3\xa9s el passat, sin\xc3\xb3 que \xc3\xa9s viva perqu\xc3\xa8 el seu estudi est\xc3\xa0 motivat per un inter\xc3\xa8s que sorgeix en el present._NEWLINE_La historiografia \xc3\xa9s, en segona inst\xc3\xa0ncia, \xc3\xbatil per a comprendre la racionalitat m\xc3\xa9s profunda del proc\xc3\xa9s de l'esperit; no \xc3\xa9s un coneixement abstracte, sin\xc3\xb3 de fets i experi\xc3\xa8ncies ben precises. El coneixement hist\xc3\xb2ric ens il\xc2\xb7lumina sobre la g\xc3\xa8nesi dels fets._NEWLINE_Croce critica els il\xc2\xb7luministes, i en general qualsevol que vulga individualitzar els absoluts que regulen la hist\xc3\xb2ria i la transcendeixen: la realitat \xc3\xa9s hist\xc3\xb2ria, en la seua totalitat, i la hist\xc3\xb2ria \xc3\xa9s la vida mateixa, que es desenvolupa aut\xc3\xb2nomament seguint els seus propis ritmes i les seues pr\xc3\xb2pies raons. \xc3\x89s un cam\xc3\xad progressiu que no ha de constituir una certesa sobre la qual desanimar-se: aquesta consci\xc3\xa8ncia ha de ser confirmada per un inter\xc3\xa8s constant de les persones, i els seus resultats no s\xc3\xb3n previsibles ni mai no han de pressuposar-se._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria es converteix, llavors, en hist\xc3\xb2ria de la llibertat, del mode en qu\xc3\xa8 l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 evoluciona i realitza la seua exist\xc3\xa8ncia. La llibertat es tradueix en el pla pol\xc3\xadtic en el liberalisme: una esp\xc3\xa8cie de religi\xc3\xb3 de la llibertat, que \xc3\xa9s imprescindible en el progr\xc3\xa9s historicopol\xc3\xadtic."