b"\n_START_ARTICLE_\nComtat de Gr\xc3\xb6ningen\n_START_PARAGRAPH_\nEl comtat de Gr\xc3\xb6ningen o Grueningen fou una jurisdicci\xc3\xb3 feudal del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic al Hessengau._NEWLINE_El seu origen seria el uldar\xc3\xadquida (casa de Bregenz, vegeu, comtat de Bregenz) Adalbert, fill d'Udalric II (VII), que fou comte (de Winterthur) i va deixar un fill de nom Werner I, el primer que hauria governat Gr\xc3\xb6ningen o Grueningen (si b\xc3\xa9 no consta que hagu\xc3\xa9s portat el t\xc3\xadtol). Werner fou, des de vers 1024, advocat o defensor (protector) de Kaufungen; el 1027, va rebre els dominis comtals a Maden al Lahngau i Neckergau al nord del Hessen, que havien estat del comte Dodic\xc3\xb3 (+1020), que li foren concedits per Conrad II al que fou lleial, que eren for\xc3\xa7a importants i als que es va dedicar. Fou el porta estendard de l'emperador, c\xc3\xa0rrec hereditari en la seva fam\xc3\xadlia (primicerius et more signifer regis) al que anava lligat el castell de Gr\xc3\xb6ningen o Grueningen i que va exercir sota Enric III (1028-1053). Hauria heretat Winterthur a Su\xc3\xa0bia, a la mort del seu pare el 1030. En la campanya contra Bretislav I de Boh\xc3\xa8mia va caure en una emboscada i va morir en batalla el 23 d'agost de 1040 junt al seu fill Luitfrid i altres nobles i soldats. Estava casat amb Irmgarda possible filla d'Eberard IV de Nellenburg (segons Europ\xc3\xa4ische Stammtafeln, germana del comte Epp\xc3\xb3 o Eberard, de la casa dels comtes de Nellenburg) i va tenir quatre fills: Adalbert (II) (+1053) que el va succeir al comtat de Winterthur a Turg\xc3\xb2via; Luitfrid, mort combatent junt amb el seu pare (1040); Herman (+1065), abat d'Einsiedeln, i Werner II que el va succeir a Maden i Neckargau residint als castell d'Oberburg a Gudensberg i adoptant aquest nom pel comtat (comtat de Gudensberg) si b\xc3\xa9 aquest territori els tenia en feu de l'arquebisbat de Mag\xc3\xbancia (a qui havien estat concedits en temps d'Ot\xc3\xb3 I); va adquirir tamb\xc3\xa9 la batllia de Weilburg. El 1052 va anar a It\xc3\xa0lia amb el seu germ\xc3\xa0 Adalbert II de Winterthur, i els dos van morir en batalla a Civitate, a la Pulla, el 18 de juny de 1053; els dos germans dirigien 600 soldats alemanys (de Su\xc3\xa0bia) els \xc3\xbanics contingents no italians de l'ex\xc3\xa8rcit del Papa Lle\xc3\xb3 IX (del que eren parents) que fou derrotat pels normands._NEWLINE_Werner II fou el pare de Werner III, comte de Maden; era menor d'edat quan el pare va morir i a Maden va exercir la reg\xc3\xa8ncia la seva mare i el seu parent Eberard IV de Nellenburg (cos\xc3\xad del seu pare) va esdevenir (temporalment\xc2\xa0?) comte al Neckergau. Es va casar amb Willibirga d'Achalm, filla de Rodolf comte d'Achalm, amb la que va tenir a Werner IV i que li va aportar diversos territoris a Achalm, Thurgau i Wormsgau; el 1061 va arribar a la majoria; llavors governava territoris a Fritzlar, Rotenburg, Spangenberg, Melsungen i Homberg al Efze; entre 1062 i 1065 va adquirir la batllia d'Ohm-Lahn (Weilburg), Grosslinden - al sud-oest de Giessen -, i Homberg a la zona de l'Ohm. Per remarcar que era porta estendard hereditari de l'imperi va adoptar el nom de comte de Gr\xc3\xb6ningen (o Grueningen), el primer a adoptar aquest nom, perqu\xc3\xa8 el castell d'aquest nom anava vinculat al c\xc3\xa0rrec._NEWLINE_Werner III va morir assassinat en un tumult a Ingelheim el 24 de febrer de 1065, quan tenia uns 25 anys, deixant un fill de 5 anys, el ja esmentat Werner IV, que va heretar Maden i Gudensberg amb t\xc3\xadtol de comte de Gr\xc3\xb6ningen (o Grueningen), aix\xc3\xad com les terres suabes; no obstant la part sud de la batllia de l'Ohm-Lahn va passar als comtes de Gleiberg i el nord de la batllia als comtes de Bilstein. Willibirga d'Achalm va exercir la reg\xc3\xa8ncia als dominis de l'Hesen i el cos\xc3\xad del seu pare Eberard IV de Nellenburg va esdevenir el seu tutor; va adquirir possessions al sud d'Alemanya en el repartiment de l'her\xc3\xa8ncia que es va formalitzar entre els germans Luitold d'Achalm i Cun\xc3\xb3 de Wuelflingen (fundadors de l'abadia de Zwiefalten) i Werner IV (tractat tripartit dit de Bempflinger); va adquirir tamb\xc3\xa9 alguns llocs a Neckergau, Lahngau i Wormsgau, com la possessi\xc3\xb3 dotal al Worms, l'abadia de Kaufungen, i Breitenau (que va fundar el 1113), i els dots de Fritzlar i Weilburg. Va morir un 22 de febrer segurament del 1121, sense fills mascles (tenia una filla per\xc3\xb2 va morir jove abans que el seu pare), quan era el comte m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s de la regi\xc3\xb3 de Hessen._NEWLINE_El mateix 1121 un parent de nom Gis\xc3\xb3 (IV) va agafar el t\xc3\xadtol de comte de Gudensberg i va recollir la successi\xc3\xb3; el va succeir el seu fill Gis\xc3\xb3 (V) a la mort del qual el 1137 la seva germana, Hedwigis, que estava casada amb el landgravi Llu\xc3\xads I de Tur\xc3\xadngia, va heretar Maden que va aportar al seu marit; el t\xc3\xadtol de comte de Gr\xc3\xb6ningen no torna a ser esmentat."