b'\n_START_ARTICLE_\nSufisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl sufisme o tass\xc3\xa0wwuf (en \xc3\xa0rab: \xd8\xaa\xd8\xb5\xd9\x88\xd9\x81,\xc2\xa0ta\xe1\xb9\xa3awwuf; en persa: \xd8\xb5\xd9\x88\xd9\x81\xdb\x8c\xe2\x80\x8c\xda\xaf\xd8\xb1\xdb\x8c, sufigari; en turc: tasavvuf; en urd\xc3\xba: \xd8\xaa\xd8\xb5\xd9\x88\xd9\x81) \xc3\xa9s una tradici\xc3\xb3 m\xc3\xadstica isl\xc3\xa0mica de car\xc3\xa0cter esot\xc3\xa8ric, practicada per musulmans per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 per no musulmans, que abasta una gran amplitud de pr\xc3\xa0ctiques dedicades a l\'amor div\xc3\xad i al cultiu del cor. Aquesta m\xc3\xadstica t\xc3\xa9 per finalitat \xc3\xbaltima accedir a la "pres\xc3\xa8ncia" i el coneixement de D\xc3\xa9u directament, i no per mitj\xc3\xa0 de les normes i formulismes establerts per la llei isl\xc3\xa0mica. Per aix\xc3\xb2, l\'islam oficial no l\'ha encoratjat mai en exc\xc3\xa9s._NEWLINE_A partir de l\'Iraq al segle VIII, i de Bagdad i del Caire al segle IX, el sufisme s\'estengu\xc3\xa9 per tot el m\xc3\xb3n isl\xc3\xa0mic, des de l\'Iran fins al M\xc3\xa0grib i l\'\xc3\x80ndalus, i des d\'Anat\xc3\xb2lia fins a l\'\xc3\x8dndia i l\'\xc3\x80sia central._NEWLINE_Des de l\'aparici\xc3\xb3 del terme, al segon segle de l\'h\xc3\xa8gira, aquest ha englobat diferents manifestacions d\'espiritualitat, com certes formes d\'ascetisme (zuhd) o de fervor religi\xc3\xb3s (ubbad), certs ordes militars m\xc3\xadstics de cavalleria (futuwa) i de les r\xc3\xa0bites (ribat), la gnosi (irfan), el sufisme popular i de veneraci\xc3\xb3 pels sants (morabits), i tamb\xc3\xa9 una espiritualitat sense cap manifestaci\xc3\xb3 externa (malamiyya). Malgrat la desconfian\xc3\xa7a dels garants de l\'ortod\xc3\xb2xia religiosa, el sufisme ha arribat a ser considerat com una m\xc3\xa9s de les ci\xc3\xa8ncies tradicionals isl\xc3\xa0miques, amb qu\xc3\xa8 s\'ha interrelacionat sovint, com la filosofia isl\xc3\xa0mica (f\xc3\xa0lsafa), la jurisprud\xc3\xa8ncia (fiqh), la teologia (k\xc3\xa0lam), la cosmovisi\xc3\xb3 (aqida) o l\'exegesi alcor\xc3\xa0nica (tafsir).\n_START_SECTION_\nEtapa de predesenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme \xc3\xa0rab tass\xc3\xa0wwuf va apar\xc3\xa8ixer en el segle segon de l\'h\xc3\xa8gira, coincidint amb la formaci\xc3\xb3 de la resta de ci\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques._NEWLINE_Fins aquell moment, \xc3\xa9s cert que hi havia hagut cert nombre de persones que havien seguit una s\xc3\xa8rie de pr\xc3\xa0ctiques dins del si de l\'islam sense rebre cap denominaci\xc3\xb3, en qu\xc3\xa8 destacaven l\'ascesi (zuhd), la intensitat dels actes i preg\xc3\xa0ria (ubbad), que de vegades s\'havien organitzat en certs llocs, com fondes (funduq) o r\xc3\xa0bites (ribat)._NEWLINE_En aquesta \xc3\xa8poca de preformaci\xc3\xb3, els exemples d\'espiritualitat presents no s\xc3\xb3n pocs: l\'Alcor\xc3\xa0 i les paraules del Profeta proveeixen un ampli contingut de temes espirituals._NEWLINE_Com destaca M. Sells, els exemples d\'aleies i de narracions amb un estricte sentit espiritual s\xc3\xb3n nombrosos, i la inclinaci\xc3\xb3 de molts dels components de les primeres generacions per la recerca espiritual, que han estat considerats els prototips de suf\xc3\xads per les generacions posteriors, com l\'imam Al\xc3\xad ibn Abi-T\xc3\xa0lib i els seus fills Hassan i Hussayn -a les autoritats es remeten les cadenes inici\xc3\xa0tiques (s\xc3\xadlsila) de la majoria dels turuq-, Abu-Bakr as-Siddiq o Uways al-Qaran\xc3\xad._NEWLINE_Encara que dins de l\'estudi del sufisme per als orientalistes europeus del segle\xc2\xa0xix i XX sempre hi va haver la tend\xc3\xa8ncia a considerar l\'element del sufisme com una cosa important en l\'islam des d\'altres tradicions religioses de l\'Orient Mitj\xc3\xa0, sobretot des de l\'opini\xc3\xb3 que una religi\xc3\xb3 basada en un llibre com l\'islam no podia donar lloc a res espiritual, amb els estudis de L. Massignon es demostra com el sufisme \xc3\xa9s un desenvolupament genu\xc3\xafnament isl\xc3\xa0mic, ja que en el llenguatge alcor\xc3\xa0nic i la tradici\xc3\xb3 araboisl\xc3\xa0mica hi ha els elements que fonamenten i expliquen el seu desenvolupament per sobre d\'influ\xc3\xa8ncies externes._NEWLINE_En els dos primers segles de la hist\xc3\xb2ria de l\'islam, es van diferenciar progressivament les diferents ci\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques, amb les crisis pol\xc3\xadtiques del conflicte de successi\xc3\xb3 del califat i la transformaci\xc3\xb3 en un imperi, que van creure que l\'esperit originari de l\'islam es veia tra\xc3\xaft, van tendir a generar moviments que pretenien conservar els valors espirituals de la revelaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aix\xc3\xad, de forma paral\xc2\xb7lela al desenvolupament de totes les ci\xc3\xa8ncies religioses, que tendien a conservar el llegat i a enfrontar-se a les noves q\xc3\xbcestions que es presentaven amb l\'expansi\xc3\xb3 de l\'islam, molts d\'aquells de les primeres generacions que s\'havien caracteritzat per la seva gran espiritualitat van transmetre seus ensenyaments juntament amb altres ci\xc3\xa8ncies access\xc3\xb2ries com el hadit i l\'Alcor\xc3\xa0._NEWLINE_D\'aqu\xc3\xad que les primeres l\xc3\xadnies inici\xc3\xa0tiques tinguin com a baules personatges c\xc3\xa8lebres en altres ci\xc3\xa8ncies.\n_START_SECTION_\nEl per\xc3\xadode primerenc\n_START_PARAGRAPH_\nAmb H\xc3\xa0ssan al-Basr\xc3\xad, es considera que el sufisme comen\xc3\xa7a a tenir un car\xc3\xa0cter diferencial dins de la resta de ci\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques, encara que en aquest moment no hi hagi designaci\xc3\xb3 per a aquest moviment. En aquestes generacions, dins el sufisme, es considera que hi havia totes les possibilitats del sufisme de manera realitzada, sense necessitat d\'una exist\xc3\xa8ncia diferenciada de les pr\xc3\xa0ctiques isl\xc3\xa0miques comunament enteses._NEWLINE_Aix\xc3\xad, al costat de la formaci\xc3\xb3 de les diferents ci\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques, va comen\xc3\xa7ar a apar\xc3\xa8ixer una ci\xc3\xa8ncia dedicada a l\'estudi i coneixement dels estats espirituals i les realitats contingudes en la revelaci\xc3\xb3, el paper dels profetes i el concepte de santedat (walaya) en l\'islam._NEWLINE_Autors com J\xc3\xa0far as-Siddiq (m. 765), considerat com a imam pels xi\xc3\xaftes, ser\xc3\xa0 un dels primers a deixar const\xc3\xa0ncia escrita d\'una interpretaci\xc3\xb3 espiritual de l\'Alcor\xc3\xa0 en la seva hermen\xc3\xa8utica alcor\xc3\xa0nica._NEWLINE_Una altra de les figures crucials ser\xc3\xa0 una dona, R\xc3\xa0bia al-Adawiyya (m. 801), que en certa manera transcendeix el concepte d\'ascesi que marca m\xc3\xa9s Al-Basr\xc3\xad, i que incideix en el cam\xc3\xad de l\'amor (Mahabba i Ixq) i la sinceritat (Ikhl\xc3\xa0s) amb D\xc3\xa9u, com a principals motors del cam\xc3\xad espiritual, en fer m\xc3\xa9s \xc3\xa8mfasi en alguns aspectes de l\'Alcor\xc3\xa0 i les narracions prof\xc3\xa8tiques._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 Al-Muhassib\xc3\xad (m. 857) desenvolupar\xc3\xa0 altres dels elements del sufisme importants: la vigil\xc3\xa0ncia dels actes i moviments de l\'\xc3\xa0nima humana en el seu fam\xc3\xb3s Ar-riayya li-huquq Al\xc2\xb7lah, La vigil\xc3\xa0ncia dels drets divins, que defineix els conceptes i els m\xc3\xa8todes d\'estats espirituals tan importants com la muhas o l\'examen dels propis actes, pensaments i estat, o la mur\xc3\xa0qaba, l\'atenci\xc3\xb3 interior, que consisteix en la consci\xc3\xa8ncia de la vigil\xc3\xa0ncia divina sobre el servent._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d\'aquestes figures destaca Sahl at-Tustar\xc3\xad (m 896), fam\xc3\xb3s suf\xc3\xad iraqui\xc3\xa0 que va marcar els desenvolupaments posteriors de l\'hermen\xc3\xa8utica suf\xc3\xad de l\'Alcor\xc3\xa0, i que va influir en autors posteriors, com l\'escola salimiyya, el principal representant de la qual ser\xc3\xa0 Abu-T\xc3\xa0lib al-Makk\xc3\xad (m. 998), autor de Qut al-qulub, L\'aliment dels cors, un dels tractats suf\xc3\xads m\xc3\xa9s antics, o el m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s dels suf\xc3\xads de les primeres generacions, Al-Junayd (m. 910)._NEWLINE_Al-Junayd, junts amb altres suf\xc3\xads de l\'anomenada escola de Bagdad -com Abu-Yazid al-Bistam\xc3\xad, Abu-Hassan an-Nur\xc3\xad i d\'altres, s\xc3\xb3n els que comencen a desenvolupar uns elements i un llenguatge t\xc3\xa8cnic diferenciat._NEWLINE_Coincidint, a m\xc3\xa9s, amb el per\xc3\xadode de desenvolupament de la teologia especulativa en l\'islam (k\xc3\xa0lam) i els inicis de la filosofia isl\xc3\xa0mica, el sufisme comen\xc3\xa7a el seu desenvolupament d\'una teologia, cosmovisi\xc3\xb3 i interpretaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s diferenciada dels textos isl\xc3\xa0mics._NEWLINE_\xc3\x89s el per\xc3\xadode en qu\xc3\xa8 el tawhid \xc3\xa9s definit des d\'una perspectiva suf\xc3\xad, no sols com un concepte teol\xc3\xb2gic sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 com una estaci\xc3\xb3 o meta de realitzaci\xc3\xb3 espiritual (que pren com a exemple l\'hadit que diu: \xc2\xabQuan el meu servent s\'acosta a mi amb les pr\xc3\xa0ctiques obligat\xc3\xb2ries i volunt\xc3\xa0ries... Jo s\xc3\xb3c el sentit amb el que sent...\xc2\xbb). \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 el per\xc3\xadode de la incorporaci\xc3\xb3 de diferents pr\xc3\xa0ctiques com la recitaci\xc3\xb3 de records (adhkar) espec\xc3\xadfics, o de sessions d\'audici\xc3\xb3 espiritual._NEWLINE_\xc3\x89s tamb\xc3\xa9 el moment en qu\xc3\xa8 al Gran Khorasan (entre l\'Iran i l\'Afganistan) es desenvolupa un altre moviment suf\xc3\xad, que se sol remuntar a Abu-Yazid al-Bistam\xc3\xad (m. 875), en el qual es compensa la formalitat de l\'escola de Bagdad, que incideix en la unicitat absoluta, que sobrepassa les classificacions, i que pret\xc3\xa9n reduir qualsevol manifestaci\xc3\xb3 d\'alteritat (entre aquestes, l\'\xc3\xa0nima), al m\xc3\xadnim. Aix\xc3\xb2 donar\xc3\xa0 lloc a un moviment dins del sufisme que es coneixer\xc3\xa0 com la malamiyya o malamatiyya, que insistir\xc3\xa0 en la realitzaci\xc3\xb3 interior d\'aquesta unicitat sense que el seu exterior sigui percebut, o que se\'ls consideri com a creients vulgars, sense que s\'apreci\xc3\xaf res en el seu exterior._NEWLINE_Posteriorment Al-Hujwir\xc3\xad o Ibn Arab\xc3\xad consideren que aquests s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s alts estadis de la jerarquia inici\xc3\xa0tica de l\'islam._NEWLINE_Un altre autor influent en aquest per\xc3\xadode ser\xc3\xa0 al-Hal\xc2\xb7laj (m\xc3\xa9s conegut per haver mort m\xc3\xa0rtir (vegeu les obres que va dedicar L. Massignon a aquest autor, al qual a m\xc3\xa9s d\'estudiar, l\'aprecia, ja que per la seva \xc2\xabintermediaci\xc3\xb3 espiritual\xc2\xbb es va salvar de la pena de mort a S\xc3\xadria). Els seus poemes i textos s\xc3\xb3n coneguts per la seva efusi\xc3\xb3 de l\'amor div\xc3\xad i la uni\xc3\xb3 amb l\'estimat._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s An-Niffar\xc3\xad (m. 965), que amb les sent\xc3\xa8ncies recollides en el Kitab al-maw\xc3\xa0qif, Llibre de les parades, van influir notablement en molts autors, i que han definit al costat d\'altres aforismes el vocabulari t\xc3\xa8cnic de l\'islam._NEWLINE_Al-H\xc3\xa0kim at-Tirmidh\xc3\xad (m. 942) en molts aspectes ser\xc3\xa0 un precursor de la majoria conceptes desenvolupats per Ibn Arab\xc3\xad, entre els quals destaquen el concepte de santedat (walaya), \xc3\xa9s c\xc3\xa8lebre el seu fam\xc3\xb3s Kitab khatm al-walaya, Llibre del segell de la santedat, els rangs de la santedat o les diferents relacions entre coneixement hum\xc3\xa0, div\xc3\xad i els \xc3\xb2rgans que els perceben, que exposa en el seu Kitab bayan al-farq bayn al-qalb..., Llibre sobre la difer\xc3\xa8ncia entre el cor....\n_START_SECTION_\nEl per\xc3\xadode formatiu i de desenvolupament literari\n_START_PARAGRAPH_\nAmb As-Sarraj (m. 988) i el seu Kitab al-luma, un tractat de sufisme, s\'obre una nova fase dins del desenvolupament del sufisme: es revisa el desenvolupament del sufisme en els dos segles anteriors, se sistematitza, s\'investiga en les fonts els diferents ensenyaments, i es tracta d\'harmonitzar les fractures produ\xc3\xafdes pel per\xc3\xadode anterior, contextualitzant les paraules dels suf\xc3\xads en estat d\'\xc3\xa8xtasi, i proporcionant una base a aquestes visions i al\xc2\xb7lusions. Tamb\xc3\xa9 intenta conciliar les aparents diverg\xc3\xa8ncies que van sorgir entre realitat espiritual i llei religiosa, encara que aquesta tasca no es veur\xc3\xa0 completada fins a l\'arribada d\'Al-Ghazal\xc3\xad._NEWLINE_Un altre continuador d\'aquesta l\xc3\xadnia ser\xc3\xa0 Abd-ar-Rahman as-Sulam\xc3\xad (m. 1021), que realitza la s\xc3\xadntesi de les diferents narracions sobre espiritualitat (l\'ascetisme, la futuwa, la saviesa i la malamiyya), que encap\xc3\xa7ala gen\xc3\xa8ricament com a sufisme, integrant-les dins d\'una via que pret\xc3\xa9n assolir el model prof\xc3\xa8tic; no s\'ha d\'oblidar que per a transmetre les paraules dels suf\xc3\xads utilitzar\xc3\xa0 les mateixes t\xc3\xa8cniques de narraci\xc3\xb3 que es fa amb els hadits prof\xc3\xa8tics)._NEWLINE_Dins d\'aquesta mateixa tend\xc3\xa8ncia destaca Abu-Nuaym al-Isfahan\xc3\xad (m. 1038), que va recopilar la vida i exemple de nombrosos suf\xc3\xads en el seu H\xc3\xadlyat al-awliy\xc3\xa0, Vida dels sants._NEWLINE_Un altre dels successors d\'As-Sulam\xc3\xad va ser Al-Quxayr\xc3\xad (m. 1072), que constitueix un dels manuals de sufisme essencials, que es continua estudiant en l\'actualitat, i que aporta les definicions t\xc3\xa8cniques del sufisme._NEWLINE_En aquest per\xc3\xadode, tamb\xc3\xa9 es van escriure altres manuals, com el Kaxf al-mahjub, Revelaci\xc3\xb3 del velat, d\'Al-Hujwir\xc3\xad (m. 1076), en qu\xc3\xa8 a m\xc3\xa9s d\'una completa hist\xc3\xb2ria del sufisme, dels seus corrents en la seva \xc3\xa8poca, de la vida dels primers mestres, tamb\xc3\xa9 n\'explica la terminologia i conceptes b\xc3\xa0sics._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 a la zona del Khorasan es va establir Abd-Al\xc2\xb7lah al-Ansar\xc3\xad, que va escriure les seves Man\xc3\xa0zil al-sair\xc3\xadn, Les estacions dels caminants, un manual en qu\xc3\xa8 es narren les diferents etapes del cam\xc3\xad suf\xc3\xad._NEWLINE_Per\xc3\xb2 potser la figura que hi marca un punt d\'inflexi\xc3\xb3 sigui Abu-H\xc3\xa0mid al-Ghazal\xc3\xad (m. 1111) i el seu germ\xc3\xa0 \xc3\x80hmad (m. 1126), gr\xc3\xa0cies als quals s\'aconseguir\xc3\xa0 la reconciliaci\xc3\xb3 del sufisme i de la llei religiosa. La seva obra m\xc3\xa9s monumental, la Revivificaci\xc3\xb3 de les ci\xc3\xa8ncies de l\'islam, no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s una tractat de les diferents ci\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques, \xc3\xa9s la legitimaci\xc3\xb3 del sufisme com a ci\xc3\xa8ncia isl\xc3\xa0mica i com a part caracter\xc3\xadstica del llegat prof\xc3\xa8tic. \xc3\x89s la \xc2\xabci\xc3\xa8ncia de la profecia\xc2\xbb pel que fa a les seves caracter\xc3\xadstiques interiors. Amb Al-Ghazal\xc3\xad, el sufisme comen\xc3\xa7a la seva sistematitzaci\xc3\xb3 i la seva organitzaci\xc3\xb3 en corrents o branques, que rebran la denominaci\xc3\xb3 de khirqa, \'mantell\', que simbolitza la transmissi\xc3\xb3 d\'una influ\xc3\xa8ncia o model prof\xc3\xa8tic._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'Al-Ghazal\xc3\xad, t\xc3\xa9 lloc el fenomen de la successiva organitzaci\xc3\xb3 al voltant de figures i mestres concrets. El primer per\xc3\xadode \xc3\xa9s el de la khirqa, en qu\xc3\xa8 la transmissi\xc3\xb3 de la influ\xc3\xa8ncia espiritual d\'una determinada l\xc3\xadnia o successi\xc3\xb3 es realitza per unes determinades l\xc3\xadnies de successi\xc3\xb3, que progressivament es van limitant a les m\xc3\xa9s importants.\n_START_SECTION_\nIraq\n_START_PARAGRAPH_\nLes diferents cadenes que es formen es fan al voltant de Junayd. Una de les m\xc3\xa9s influents, i que ha sobreviscut com una tariqa \xc3\xa9s la que procedeix d\'Abd-al-Q\xc3\xa0dir al-Jilan\xc3\xad (m. 1166). Aquest gran sant musulm\xc3\xa0, conegut com Al-Ghawz, \'l\'intercessor div\xc3\xad\', \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa9s prestigiosos mestres del sufisme oriental. A ell es remeten la major part de les cadenes inici\xc3\xa0tiques, i els seus ensenyaments, recollits pels seus deixebles, encara s\xc3\xb3n estudiats avui dia._NEWLINE_Al voltant d\'\xc3\x80hmad ar-Rifa\xc3\xad es va organitzar una altra d\'aquestes cadenes, que es va consolidar r\xc3\xa0pidament i que \xc3\xa9s la primera "tariqa a formar-se". Es va estendre r\xc3\xa0pidament per Orient Mitj\xc3\xa0, i encara avui dia perviu._NEWLINE_Xihab-ad-Din as-Suhraward\xc3\xad (m. 1234) va ser un dels mestres del segle\xc2\xa0xiii que m\xc3\xa9s va assentar el sufisme, aportant metodologia i un equilibri entre llei i realitat. La seva Aw\xc3\xa0rif al-m\xc3\xa0rifa continua sent un manual plenament vigent. A m\xc3\xa9s, va jugar un important paper pol\xc3\xadtic en ajudar el califa abb\xc3\xa0ssida en l\'enfortiment de la cavalleria espiritual o futuwa.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80sia central\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'\xc3\x80sia central, la majoria de les l\xc3\xadnies inici\xc3\xa0tiques es remeten a Abu-Yazid al-Bistam\xc3\xad. Entre aquests, hi va haver famosos mestres que van restaurar la via malamiyya, com Abu-Sa\xc3\xafd ibn Abi-l-Khayr, Abd-al-Kh\xc3\xa0liq Ghujduwan\xc3\xad, que s\xc3\xb3n els fonaments de l\'orde naqxband\xc3\xad. D\'aquesta branca van sorgir alguns moviments, com els qalandar\xc3\xads, o algunes branques yasav\xc3\xads, molt influ\xc3\xafdes per ritus budistes i fins i tot xam\xc3\xa0nics del Turquestan._NEWLINE_Una altra branca important \xc3\xa9s la kubrawiyya, que parteix de Najm-ad-Din Kubr\xc3\xa0 (m. 1221), sota la seva tutela es van il\xc2\xb7luminar mestres com Baha-ad-Din Walad, pare de Rumi. Va desenvolupar la percepci\xc3\xb3 de fen\xc3\xb2mens suprasensibles, dels centres subtils del cos hum\xc3\xa0 i la seva relaci\xc3\xb3 amb els colors._NEWLINE_El sufisme s\'arrelaria amb molt d\'\xc3\xa8xit a la Transoxiana quan l\'Imperi kara-khitai, d\'origen mongol sinitzat, s\'annexion\xc3\xa0 aquesta zona. S\'ha atribu\xc3\xaft aquesta adopci\xc3\xb3 del sufisme a dues raons: d\'una banda, el kara-khitai fou el primer imperi no musulm\xc3\xa0 a conquerir la Transoxiana des de la seva islamitzaci\xc3\xb3, generant una possible sensaci\xc3\xb3 d\'hostilitat. D\'altra banda, el misticisme suf\xc3\xad, "amb components panteistes", \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s compatible amb el substrat xam\xc3\xa0nic dels pobles d\'origen n\xc3\xb2mada estepari que ja s\'havien integrat a la regi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\n\xc3\x8dndia\n_START_PARAGRAPH_\nLa khirqa principal prov\xc3\xa9 de Muhyi-d-Din aix-Xist\xc3\xad (m. 1236). Al seu voltant, es van formar la majoria de les turuq del subcontinent indi.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80ndalus i Magrib\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquesta regi\xc3\xb3, no havien aparegut ni els turuq ni les khirqa-s, encara que s\xc3\xad que existien models en qu\xc3\xa8 se seguia un mestre, encara que no hi havia un ritual inici\xc3\xa0tic. No hi havia una transmissi\xc3\xb3 formal, i en poques ocasions s\'anomenaven suf\xc3\xads. La majoria dels seguidors ho feien a t\xc3\xadtol individual._NEWLINE_Amb tot, \xc3\xa9s coneguda la pres\xc3\xa8ncia de sants i de mestres notables a l\'\xc3\x80ndalus i al Magrib des de temps molt reculats. Una de les primeres escoles que es creu que es van formar va ser al voltant d\'Ibn al-Arif, un suf\xc3\xad d\'Almeria mort el 1141. Els seus ensenyaments i deixebles es van estendre i van influir en nombrosos mestres._NEWLINE_El primer mestre amb una resson\xc3\xa0ncia real com a nucli d\'una s\xc3\xa8rie de cadenes inici\xc3\xa0tiques \xc3\xa9s Abu-M\xc3\xa0dyan de Cantillana (m 1198). Va tenir tant mestres occidentals com orientals, i el seu sufisme \xc3\xa9s "una s\xc3\xadntesi del sufisme marroqu\xc3\xad, andalus\xc3\xad i oriental". La seva influ\xc3\xa8ncia va ser notable, tant en Ibn Arab\xc3\xad, com en els iniciadors de la xadhiliyya._NEWLINE_Amb l\'emigraci\xc3\xb3 dels hispanoandalusins arriba a Orient una onada de mestres d\'Occident. A Egipte, es va facilitar la conflu\xc3\xa8ncia tant d\'alumnes d\'Abu-M\xc3\xa0dyan com d\'Ibn al-Arif. Per\xc3\xb2 especialment d\'entre aquests destaca la figura del gran mestre revivificador de l\'islam (Muhy\xc3\xad-d-Din) Ibn Arab\xc3\xad (m. 1240). Aquest, encara que no va formar una tariqa, va deixar una empremta en el llenguatge, l\'expressi\xc3\xb3 i pensament del sufisme posterior en la seva obra, tant en els seus defensors com entre els seus detractors._NEWLINE_Altres suf\xc3\xads importants d\'aquesta \xc3\xa8poca van ser Ibn Sab\xc3\xadn (m. 1270), nascut a la vall del Ricote, i un dels seus successors, Aix-Xuixtar\xc3\xad, fam\xc3\xb3s poeta andalus\xc3\xad, les obres del qual han perdurat fins a l\'actualitat en el can\xc3\xa7oner popular magrib\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode modern o de les turuq\n_START_PARAGRAPH_\nDes de finals del segle\xc2\xa0xiii a principis del XIV, es van anar formant diversos focus inici\xc3\xa0tics, que eren una renovaci\xc3\xb3 de les diferents khirqa-s que s\'havien originat en el segle anterior. A m\xc3\xa9s, moltes se\'n veien influenciades pels moviments demogr\xc3\xa0fics ocasionats tant per l\'entrada dels mogols per Orient, com per l\'empenta dels regnes cristians en al-\xc3\x80ndalus.\n_START_SECTION_\nEgipte\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les zones on aquest desenvolupament va tenir m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia va ser Egipte, on les diferents khirqa-s van donar lloc a nombrosos mestres que van deixar la seva empremta inesborrable en forma de diverses turuq. Aquest \xc3\xa9s el cas d\'Abu-l-H\xc3\xa0ssan aix-Xadhil\xc3\xad (m. 1258), mestre fundador de l\'orde xadhil\xc3\xad._NEWLINE_Pels seus successors, com Abu-l-Abb\xc3\xa0s al-Murs\xc3\xad (m. 1287), d\'origen andalus\xc3\xad, i sobretot d\'\xc3\x80hmad ibn At\xc3\xa0-Al\xc2\xb7lah (m. 1309), s\'establir\xc3\xa0 un prototip de turuq que ha arribat fins avui en dia._NEWLINE_Egipte tamb\xc3\xa9 va donar lloc a altres turuq, entre aquestes l\'hanafiyya i la wafaiyya (branques de la xadhiliyya), encara que tamb\xc3\xa9 van apar\xc3\xa8ixer d\'altres d\'or\xc3\xadgens diferents, com l\'ahmadiyya (branca de la rifa\xc3\xafyya) o la burhaniyya o burhamiyya, que s\'origina amb Burhan-ad-Din al-Dassuq\xc3\xad (m. 1288).\n_START_SECTION_\nTurquia\n_START_PARAGRAPH_\nPotser el mestre que m\xc3\xa9s transcend\xc3\xa8ncia hi ha tingut \xc3\xa9s Jalal-ad-Din Rumi (m. 1273)._NEWLINE_La seva escola, coneguda per ser la dels dervixos gir\xc3\xb2vags (mevlevi), \xc3\xa9s ben coneguda a Occident, i els poemes de Rumi continuen suscitant gran inter\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nCaucas\n_START_PARAGRAPH_\nAl Caucas es van formar dues turuq principalment, la safawiyya i la khalwatiyya.\n_START_SECTION_\nKhorasan\n_START_PARAGRAPH_\nDe la kubrawiyya van sorgir la simnaniyya i l\'hamadaniyya. La simnaniyya parteix d\'Al\xc3\xa0-ad-Dawla al-Simnan\xc3\xad (m. 1336)._NEWLINE_L\'hamadaniya parteix d\'Al\xc3\xad al-Hamdan\xc3\xad (m. 1385). Aquest orde persa va donar lloc a la nurbakhxiyya, una branca que es va estendre en l\'\xc3\xa0mbit xi\xc3\xafta a partir de Muh\xc3\xa0mmad Nurbakhx (m. 1464), i que avui en dia est\xc3\xa0 present en el m\xc3\xb3n occidental._NEWLINE_Un altre dels ordes perses va ser el mimatullahiyya, que s\'origina amb Xah Nimatul\xc2\xb7lah Wal\xc3\xad (m. 1431). Nascut a Alep, va ser un estudi\xc3\xb3s de les ci\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques que va entrar en contacte amb diverses turuq, entre aquestes la qadiriyya i la xadhiliyya. Per\xc3\xb2 sobretot la seva connexi\xc3\xb3 va ser amb Abd-Al\xc2\xb7lah al-Jaf\xc3\xad (m. 1367). La seva gran influ\xc3\xa8ncia en persa va ajudar al contacte entre les idees d\'Ibn Arabi (de qui al-Yafi \xc3\xa9s transmissor) amb el pensament del xiisme gn\xc3\xb2stic._NEWLINE_Una altra de les turuq del Khorasan va ser la naqxbandiyya, que rep el seu nom per Bah\xc3\xa0-ad-Din Naqxband (m. 1389), encara que els fonaments i principis ja els va establir Abd-al-Kh\xc3\xa0liq Ghujduwan\xc3\xad (m. 1389)\n_START_SECTION_\nOccident isl\xc3\xa0mic\n_START_PARAGRAPH_\nLes diferents branques de la madyaniyya es van estendre r\xc3\xa0pidament pel Magrib, per\xc3\xb2 es van col\xc2\xb7lapsar amb la mateixa rapidesa. No obstant aix\xc3\xb2, la influ\xc3\xa8ncia dels morabits va continuar sent notable en les zones rurals. A les ciutats, es va desenvolupar un moviment, sense un lideratge clar, que corresponia a les influ\xc3\xa8ncies de l\'escola d\'Abu-M\xc3\xa0dyan i contenia elements dels principis de la xadhiliyya. Va ser Ibn Abbad ar-Rund\xc3\xad (m. 1390) qui estructur\xc3\xa0 aquests ensenyaments xadhilites amb el seu comentari a les hikam o sent\xc3\xa8ncies d\'Ibn At\xc3\xa0-Al\xc2\xb7lah._NEWLINE_\xc3\x89s en el segle seg\xc3\xbcent quan la xadhiliyya es va fer m\xc3\xa9s patent i va comen\xc3\xa7ar a donar lloc a figures com Al-Jazul\xc3\xad (m. circa 1465), que estableix una uni\xc3\xb3 entre la guia espiritual i el llinatge prof\xc3\xa8tic (els xorfa). El seu moviment va ser una expansi\xc3\xb3 generalitzada, en qu\xc3\xa8 la influ\xc3\xa8ncia espiritual anava m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\'una relaci\xc3\xb3 entre mestre i deixeble, i establia una relaci\xc3\xb3 de cada deixeble amb una benedicci\xc3\xb3 (baraka) d\'origen prof\xc3\xa8tic. El seg\xc3\xbcent mestre important n\'\xc3\xa9s \xc3\x80hmad az-Zarruq (m. 1494), conegut per ser un dels impulsors del moviment ussulita._NEWLINE_Al Magrib van apar\xc3\xa8ixer tamb\xc3\xa9, posteriorment, turuq com la tijaniyya, que despr\xc3\xa9s s\'han est\xc3\xa8s m\xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament per l\'\xc3\x80frica negra.'