b"\n_START_ARTICLE_\nRegne de L\xc3\xaddia\n_START_SECTION_\nPobles meoni i lidis\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer que esmenta als lidis fou el poeta l\xc3\xadric Mimnermus, la ciutat nativa del qual, Colof\xc3\xb3, fou sotmesa pel rei de L\xc3\xaddia. Her\xc3\xb2dot diu que el poble s'anomenava originalment meonis, per\xc3\xb2 que va adoptar el nom de lidis per Lidos, fill d'Atis. Per\xc3\xb2 altres autors pensen que meonis i lidis eren pobles diferents, i que els primers foren sotmesos pels segons. La distinci\xc3\xb3 va durar temps i el territori de l'alt Meandre era conegut encara al segle\xc2\xa0i aC com a Me\xc3\xb2nia. Ptolemeu ja parla de Me\xc3\xb2nia com a part de L\xc3\xaddia i situa als maeonii (meonis) entre Filad\xc3\xa8lfia i Tralles. Els meonis serien nadius indoeuropeus._NEWLINE_Als lidis se'ls assigna un origen diferent dels meonis; la primera dinastia l\xc3\xaddia hauria estat heracliada per\xc3\xb2 l'origen dels lidis no seria pas grec, ja que eren diferents per la llengua i religi\xc3\xb3, si b\xc3\xa9 van adoptar institucions semblants a les dels grecs. Her\xc3\xb2dot connecta la dinastia amb Ass\xc3\xadria. Els lidis, misis i caris haurien tingut un origen com\xc3\xba i compartien algunes caracter\xc3\xadstiques religioses i de llenguatge.\n_START_SECTION_\nDinastia mitol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de L\xc3\xaddia ens ha arribat merc\xc3\xa8s als escrits de Xanthos de Sardes complementat amb les informacions d'Her\xc3\xb2dot. Segons aix\xc3\xb2 hi va haver una dinastia primitiva de Me\xc3\xb2nia que va iniciar Lidos, fill d'Atis, de la que no es d\xc3\xb3na el nombre de reis. Va seguir la dinastia mitol\xc3\xb2gica ja amb el nom de L\xc3\xaddia establerta potser amb l'enfonsament de l'Imperi Hitita que va comen\xc3\xa7ar amb Agron i va acabar amb Candaules (anomenat Mirsilos pels grecs). Her\xc3\xb2dot relaciona a aquesta dinastia amb Ass\xc3\xadria i la fundaci\xc3\xb3 de N\xc3\xadnive b\xc3\xa9 com a dinastia sotmesa o com a descendent de la fam\xc3\xadlia reial. Va durar segons la tradici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s de cinc segles._NEWLINE_La darrera part d'aquesta dinastia heracleida \xc3\xa9s coneguda com a dinastia Sand\xc3\xb2nida o Tol\xc3\xb2nida, branca de la heracleida, per\xc3\xb2 millor testimoniada de retruc per les fonts ass\xc3\xadries per\xc3\xb2 en part encara quasi llegend\xc3\xa0ria, a partir del segle\xc2\xa0viii\xc2\xa0aC, amb Ardis I, Aliates I, Mirsos (Meles) i Candaules (Mirsilos), que va durar gaireb\xc3\xa9 tot el segle.\n_START_SECTION_\nMermnades\n_START_PARAGRAPH_\nA la fi del segle\xc2\xa0viii\xc2\xa0aC va pujar al poder una nova dinastia, els Mermnades, ja millor documentada. La cavalleria lidia era en aquesta \xc3\xa8poca considerada la millor del m\xc3\xb3n. Segons Xanthos i Her\xc3\xb2dot aquesta dinastia va pujar al poder el 713 o 716 aC (Eusebi situa el seu comen\xc3\xa7ament vers el 695 o 690 aC. El primer rei Giges va matar a Candaules i va prendre el poder. Giges va regnar fins a entre el 682 o 678 aC i va conquerir M\xc3\xadsia, la costa del Hel\xc2\xb7lespont, i algunes ciutats gregues com Colof\xc3\xb3 o Magn\xc3\xa8sia. El va succeir Ardis II que va regnar fins a una data entre el 633 i el 629 aC i va continuar les conquestes del seu predecessor; va conquerir Priene, per\xc3\xb2 les seves conquestes foren alterades per l'aparici\xc3\xb3 dels cimmeris sota el rei dels Treres; el va succeir el rei Sadiates, del que res \xc3\xa9s recordat excepte que va regnar uns dotze anys fins a una data entre el 621 i 617 aC. El seu successor fou Aliates II (vers 621/617 aC a 564/560 aC) que va aconseguir expulsar als cimmeris de l'\xc3\x80sia Menor i va conquerir moltes ciutats j\xc3\xb2niques, arribant a l'est fins al riu Halis on va entrar en contacte amb els medes el rei dels quals era Ciaxares de M\xc3\xa8dia. Cressus, el darrer rei (vers 564/560 fins al 546 aC) va estendre les seves conquestes per tota l'\xc3\x80sia Menor, excepte L\xc3\xadcia on fou rebutjat, i Cil\xc3\xadcia, on no va arribar o no va poder conquerir. Va governar segons sembla amb just\xc3\xadcia i moderaci\xc3\xb3 i les nacions sotmeses no van intentar rebel\xc2\xb7lar-se.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic\n_START_PARAGRAPH_\nEl 334 aC va quedar sotmesa a Alexandre el gran. Asandre de C\xc3\xa0ria en fou nomenat s\xc3\xa0trapa i el 331 aC el va seguir Menandre. A la mort d'Alexandre va conservar la satrapia fins que el 321 aC fou donada a Clitos. El 318 aC fou establerta com a centre del domini d'Ant\xc3\xadgon el borni que el 306 aC si va proclamar rei. Derrotat i mort Ant\xc3\xadgon a Issos el 301 aC va passar als sel\xc3\xa8ucides despr\xc3\xa9s d'un intent d'Aqueos de mantenir-se independent. Els sel\xc3\xa8ucides la van conservar fins al 189 aC. El Tractat d'Apamea la va cedir al Regne de P\xc3\xa8rgam (188 aC). Fou part principal del regne, i es va incorporar a Roma quan el darrer rei va llegar els seus dominis al Senat rom\xc3\xa0 (133 aC)."