b"\n_START_ARTICLE_\nCaserna de Sabadell\n_START_SECTION_\nEdificis\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'un conjunt d'edificacions que ocupa tota una illa formada per la Gran Via, carrer de Vilarr\xc3\xbabias, pla\xc3\xa7a del Taul\xc3\xad i carrer del Taul\xc3\xad. El conjunt ocupa una parcel\xc2\xb7la de 9.212 metres quadrats i est\xc3\xa0 format per uns blocs constru\xc3\xafts posteriorment destinats als habitatges dels gu\xc3\xa0rdies civils i pel recinte on hi ha les depend\xc3\xa8ncies de la caserna, disposades entorn d'un pati interior. Els pl\xc3\xa0nols inicials de Batllevell, lliurats el 8 de novembre de 1910, constaven d'habitacions per a tres oficials, 50 agents casats i 50 solters amb diversos pavellons amb capacitat per a 300 persones.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici de la caserna de la Gu\xc3\xa0rdia Civil de Sabadell data de principis del segle XX. Es va construir amb aportacions de l'Ajuntament i privades amb l'objectiu de cedir l'edifici per a l'\xc3\xbas i l'allotjament d'aquest cos i amb la condici\xc3\xb3 que, un cop es deix\xc3\xa9s d'utilitzar amb aquesta finalitat, l'edifici retornava al patrimoni municipal.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el mes de juliol de 1909 a Sabadell es van cremar diverses esgl\xc3\xa9sies i es va saquejar l'Ajuntament, en el context dels fets de la Setmana Tr\xc3\xa0gica. Va haver d'intervenir-hi l'ex\xc3\xa8rcit, que va exercir repressi\xc3\xb3 sobre la ciutadania. Amb la intenci\xc3\xb3 que aquests fets no es tornessin a repetir, diversos prohoms i membres de la burgesia local van promoure la construcci\xc3\xb3 d'una gran caserna que permet\xc3\xa9s tenir prou efectius de la Gu\xc3\xa0rdia Civil. En aquella \xc3\xa8poca el cos tenia una quinzena de representants en una vella finca al carrer d'en Bosch. Van fer l'enc\xc3\xa0rrec a Juli Batllevell, arquitecte municipal, el qual va proposar-ne la construcci\xc3\xb3 en un solar a la zona del Taul\xc3\xad, que ocupava l'espai deixat per l'antic cementiri.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls terrenys proposats per l'arquitecte tenien diversos propietaris. Un d'ells, Llu\xc3\xads de Nadal, va cedir gratu\xc3\xaftament la seva finca. L'altra part de la finca era de Maria del Rosario Gurgu\xc3\xad Lafont, resident a Barcelona. El novembre del 1909 un altre arquitecte local, Josep Renom, amb ajuda del seu germ\xc3\xa0, van fer l'aixecament dels terrenys. _NEWLINE_El febrer de 1910 una comissi\xc3\xb3 municipal va garantir una aportaci\xc3\xb3 de l'Ajuntament de 75.000 pessetes, un 50% del pressupost de construcci\xc3\xb3. La resta va ser cofinan\xc3\xa7at per institucions locals, incloent-hi la Caixa de Sabadell, el Banc de Sabadell, l'empresa La Energia i representants de la burgesia local, com les fam\xc3\xadlies Seydoux, Brutau, Gorina, Valls, Cuadras, Prim, Prat, Carol, Turull, Soler, Duran Folguera, Brujas, Sallar\xc3\xa8s, Corbera, entre d'altres. Per a dur a terme el projecte es va constituir una Junta Constructora de la Casa Cuartel de la Guardia Civil de Sabadell, presidida pel llavors alcalde Feliu Griera Dolcet._NEWLINE_La compravenda dels terrenys de la caserna produ\xc3\xad una forta pol\xc3\xa8mica, sobretot en refer\xc3\xa8ncia a uns 11.000 metres quadrats que eren propietat d'una tal senyora Gurgu\xc3\xad. Un regidor municipal, F\xc3\xa8lix Cusid\xc3\xb3 Valls, la va conv\xc3\xa8ncer per vendre, tot argumentant que els terrenys no eren edificables, i es va aconseguir comprar-los per un preu molt inferior al del mercat de l'\xc3\xa8poca. A m\xc3\xa9s, Cusid\xc3\xb3 es quedaria gaireb\xc3\xa9 2.000 metres quadrats per a ell mateix, com a premi per haver aconseguit la finca per un preu tan baix. Per la seva banda, Vila Renom tamb\xc3\xa9 va comprar part del terreny de la senyora Gurgu\xc3\xad, tot revenent-los posteriorment per un import molt superior a la Junta constructora creada per l'ocasi\xc3\xb3, guanyant m\xc3\xa9s de 16.000 pessetes, una fortuna a l'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Posteriorment, els fets es van fer p\xc3\xbablics arran d'una den\xc3\xbancia feta per l'industrial Joan Sala Busquets. Va tenir repercussi\xc3\xb3 a la premsa de l'\xc3\xa8poca. L'incident for\xc3\xa7\xc3\xa0 la dimissi\xc3\xb3 dels regidors Cusid\xc3\xb3 i Vila i fins i tot la de l'alcalde Feliu Griera. Fins i tot l'arquitecte Juli Batllevell \xe2\x80\x93que ja havia constru\xc3\xaft diversos edificis a la ciutat\xe2\x80\x93 va marxar de Sabadell i s'establ\xc3\xad a Barcelona. La caserna fou la seva darrera obra a la ciutat.\n_START_SECTION_\nAnys d'activitat\n_START_PARAGRAPH_\nFinalment, l'edifici es va inaugurar el juliol de 1913, amb un cost estimat de 300.000 pessetes. L'edifici esdevindria un element clau en la repressi\xc3\xb3 del moviment obrer m\xc3\xa9s combatiu de la ciutat i va tenir una especial incid\xc3\xa8ncia durant la Vaga General Revolucion\xc3\xa0ria de 1917 i durant els anys del pistolerisme a Catalunya. Tamb\xc3\xa9 fou un escenari clau durant la dictadura de Primo de Rivera (1923-1930). _NEWLINE_El Ple municipal de mar\xc3\xa7 de 1928 va establir que l'Ajuntament cedia l'\xc3\xbas de la caserna mentre aquest tingu\xc3\xa9s allotjat un cos armat, i que quan s'abandon\xc3\xa9s aquest \xc3\xbas l'equipament retornaria a l'Ajuntament. Posteriorment l'alcalde Josep Maria Marcet ratific\xc3\xa0 aquest document.  _NEWLINE_A principis de la d\xc3\xa8cada de 1940, el cos nacional de la Gu\xc3\xa0rdia Civil va crear sis acad\xc3\xa8mies regionals, en qu\xc3\xa8 els agents podien formar-se abans d'accedir al cos. Despr\xc3\xa9s d'un temps, nom\xc3\xa9s en quedaren tres a tot l'estat: una a \xc3\x9abeda, una altra a l'Escorial i la caserna de Sabadell. Seguint aquest projecte, el Ple municipal de l'1 de mar\xc3\xa7 de 1944 va accedir a cedir la caserna al Ministeri de Governaci\xc3\xb3. L'estatus legal de la caserna fou objecte de diverses controv\xc3\xa8rsies fins que el Ple municipal del 9 de mar\xc3\xa7 de 1928 va cedir-lo per a l'\xc3\xbas i allotjament a l'institut armat amb la condici\xc3\xb3 que aquest acord quedaria sense efecte quan es deix\xc3\xa9s de fer servir per aquesta finalitat, moment en el qual l'edifici retornaria a l'Ajuntament. Aquest conveni fou refermat durant l'alcaldia de Josep Maria Marcet. El 15 de febrer de 1944 la Comissi\xc3\xb3 Permanent va prendre l'acord, ratificat pel Ple municipal de l'1 de mar\xc3\xa7 del mateix any, mitjan\xc3\xa7ant el qual l'ajuntament cedia la caserna gratu\xc3\xaftament al ministeri de la Governaci\xc3\xb3. El 1945 es redact\xc3\xa0 una nova escriptura p\xc3\xbablica, segons la qual la Junta Constructora cedia l'immoble a l'Ajuntament, el qual al seu torn el destinava a institut armat. Durant els darrers anys, la caserna allotj\xc3\xa0 la Escuela Servicio Fiscal de la Gu\xc3\xa0rdia Civil.\n_START_SECTION_\nIntent de retorn i pr\xc3\xb2rroga\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop la Gu\xc3\xa0rdia civil abandon\xc3\xa0 l'immoble, l'11 de juny de 1998 el llavors alcalde Antoni Farr\xc3\xa9s va signar un conveni amb el director general del cos de la Gu\xc3\xa0rdia Civil, Santiago L\xc3\xb3pez Valdivieso, que establia el retorn a la ciutat de l'equipament. Aix\xc3\xad, el 2 de juny de 1999, la caserna quedava inscrita al Registre de la Propietat n\xc3\xbam. 2 de Sabadell a favor de l'Ajuntament com a leg\xc3\xadtim propietari. Poc despr\xc3\xa9s, es produ\xc3\xad un canvi de govern a la ciutat i el flamant alcalde Manuel Bustos va signar una pr\xc3\xb2rroga d'\xc3\xbas de la caserna amb L\xc3\xb3pez Valdivieso, mentre no es fes servir la finca per a altres usos.\n_START_SECTION_\nProjecte de Parc de Salut\n_START_PARAGRAPH_\nL'octubre del 2000 el govern municipal va presentar un projecte que volia reconvertir la caserna en un parc tecnol\xc3\xb2gic sobre ci\xc3\xa8ncies de la salut dedicat a la investigaci\xc3\xb3, la innovaci\xc3\xb3, els serveis i la doc\xc3\xa8ncia, gr\xc3\xa0cies a la proximitat de l'Hospital Parc Taul\xc3\xad. Una de les propostes estrella era la creaci\xc3\xb3 del Centre d'Excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia Cintamed, orientat a la recerca, innovaci\xc3\xb3 i desenvolupament de la medicina computada. Tamb\xc3\xa9 es volia crear un departament especialitzat en rob\xc3\xb2tica, amb el nom de Robim (Rob\xc3\xb2tica, Biologia, Microsistemes i Materials) i un altre anomenat TISEM (Telecomunicacions, Inform\xc3\xa0tica i Sistemes Experts), aix\xc3\xad com un centre d'investigaci\xc3\xb3 sobre f\xc3\xa0rmacs, gestionat per la Corporaci\xc3\xb3 Sanit\xc3\xa0ria del Parc Taul\xc3\xad. Tamb\xc3\xa9 es va considerar la possibilitat de crear un museu de la medicina, diversos centres docents o un centre de cirurgia experimental. Fins i tot el llavors conseller d'universitats i recerca, Andreu Mas-Colell, va dir que el govern estudiaria fer aportacions a la iniciativa. La intenci\xc3\xb3 era que fos co-finan\xc3\xa7at entre Ajuntament, hospital i la ind\xc3\xbastria farmac\xc3\xa8utica. El projecte s'emmarcava dins d'una proposta m\xc3\xa9s ampla, anomenada Gran Via Digital, que volia repensar l'espai central d'aquest eix viari municipal, incloent espais com l'antiga f\xc3\xa0brica ABB, l'actual Fira Sabadell.\n_START_SECTION_\nEnderrocament de les cavalleries\n_START_PARAGRAPH_\nTot i la proposta del projecte sanitari, el 2004, el govern municipal va aprovar la segregaci\xc3\xb3 de la zona posterior de la finca, fins llavors ocupada per les cavalleries. Tenia una extensi\xc3\xb3 de 1.700 metres quadrats, que representava un 22 per cent de la finca. L'objectiu era construir habitatges de renda lliure, amb un valor estimat d'uns 11 milions d'euros. Aquest fet va provocar que el mateix Ministeri de l'interior impugn\xc3\xa9s el conveni previ, i comenc\xc3\xa9s, ja el 2005, a negociar la desafecci\xc3\xb3 de l'immoble amb l'Ajuntament a canvi d'una compensaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica._NEWLINE__NEWLINE_L'agost de 2006, el llavors alcalde Manuel Bustos (PSC), va signar un conveni amb Alfredo P\xc3\xa9rez Rubalcaba, Ministre de l'interior del govern espanyol (PSOE), que va establir que l'Ajuntament de Sabadell pagaria 3 milions d'euros i cediria 5.000 metres quadrats de terreny municipal en la zona de Sant Pau de Riu-sec a canvi de recuperar la caserna de la Gu\xc3\xa0rdia Civil. Aquest conveni va ser aprovat per un decret d'alcaldia l'octubre del mateix any._NEWLINE_La formaci\xc3\xb3 municipal Entesa per Sabadell va presentar un contenci\xc3\xb3s contra el projecte. Mesos despr\xc3\xa9s, durant la pre-campanya de les eleccions municipals de 2007, els caps de llista municipals de CiU, ICV-EUiA i ERC van anunciar que subscrivien plegats el contenci\xc3\xb3s. Bustos es va defensar argumentant que el document de 1998 no tenia valor jur\xc3\xaddic, al\xc2\xb7legant el car\xc3\xa0cter demanial de la cessi\xc3\xb3: \xc3\xa9s a dir, que si un b\xc3\xa9 municipal havia sigut cedit a l'Estat durant m\xc3\xa9s de 30 anys, aquest passava t\xc3\xa8cnicament a ser de titularitat estatal. Tot i aix\xc3\xb2, al cap de tres dies el llavors regidor d'urbanisme, Joan Carles S\xc3\xa1nchez, va anunciar que suspenien cautelarment les obres i aturaven el conveni amb Rubalcaba. Un any despr\xc3\xa9s, el 2008 el Ple municipal va aprovar suspendre el conveni signat el Ministeri, fins que es resolgu\xc3\xa9s el contenci\xc3\xb3s. _NEWLINE_El contenci\xc3\xb3s aturaria el projecte fins al maig de 2010, quan l'Audi\xc3\xa8ncia Nacional desestimaria el cas. Durant la roda de premsa corresponent, Bustos va mostrar la seva intenci\xc3\xb3 de recuperar el projecte del Parc de Salut, tot i que no va aconseguir trobar el finan\xc3\xa7ament corresponent.\n_START_SECTION_\nCanvi de govern i inici reclamaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el canvi de govern de 2015, el nou executiu es va proposar deixar sense efecte aquest conveni i va tentar retornar a la\xc2\xa0situaci\xc3\xb3 de 1998. El maig de 2016 es va reunir al Ministeri d'Interior a Madrid, el qual aquest es va comprometre a elaborar un document on es mencionessin les necessitats del cos a la cocapital vallesana. La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 es va debatre en el Ple municipal de setembre de 2016, i es va demanar un informe vinculant a la Comissi\xc3\xb3 Jur\xc3\xaddica Assessora de la Generalitat de Catalunya. Al seu torn Josep Ayuso \xe2\x80\x93representant del PSC a Sabadell\xe2\x80\x93 va criticar l'acord de Farr\xc3\xa9s del 1998 dient que tenia poca legitimitat i que el Ministeri de l'interior el va considerar nul.\n_START_SECTION_\nOcupaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 10 de juny de 2017 un grup de ve\xc3\xafns de Sabadell van ocupar simb\xc3\xb2licament l'edifici, per tal de reclamar a les autoritats que converteixin la finca en equipament municipal. Des de llavors s'han creat diversos projectes d'autogesti\xc3\xb3, com un club de futbol mixt, un espai de circ o un espai de repartiments d'aliments de la PAH de Sabadell. Tamb\xc3\xa9 s'han realitzat alguns concerts i jornades de portes obertes._NEWLINE_El gener de 2018 la Comissi\xc3\xb3 Jur\xc3\xaddica Assessora de la Generalitat elabor\xc3\xa0 un dictamen en qu\xc3\xa8 consider\xc3\xa0 nuls els acords presos entre l'Ajuntament i l'Estat per la cessi\xc3\xb3 de l'espai. Ara resta pendent que el govern municipal dugui el dictamen a ple per fer oficial la nul\xc2\xb7litat dels acords i comen\xc3\xa7ar a dissenyar els usos per a la caserna."