b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xb2gica aristot\xc3\xa8lica\n_START_SECTION_\nIntroducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa l\xc3\xb2gica aristot\xc3\xa8lica suposa que la ment reprodueix nom\xc3\xa9s la realitat, l\'exist\xc3\xa8ncia de les coses tal com s\xc3\xb3n, per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s una ci\xc3\xa8ncia objectiva que es dedica a estudiar conceptes, desglossats en predicables i predicament. La l\xc3\xb2gica analitza judicis i formes de raonament i la seva manera d\'expressar resultats \xc3\xa9s el sil\xc2\xb7logisme o raonament deductiu categ\xc3\xb2ric._NEWLINE_Concepte: Aquest representa un objecte en la ment de l\'home de manera que no pugui ser afectat pels sentits, la mem\xc3\xb2ria o la ment. Un concepte t\xc3\xa9 comprensi\xc3\xb3 (caracter\xc3\xadstiques de l\'objecte) i extensi\xc3\xb3 (fa lusi\xc3\xb3 la quantitat de subjectes als quals el concepte es pot aplicar). Cullerot (segle III dC), en qu\xc3\xa8 es classifiquen els conceptes establint entre ells una relaci\xc3\xb3 de jerarquia i subordinaci\xc3\xb3, de major a menor extensi\xc3\xb3._NEWLINE_La que \xc3\xa9s coneguda com a l\xc3\xb2gica cl\xc3\xa0ssica (o tradicional) va ser enunciada primerament per Arist\xc3\xb2til, que va elaborar lleis per a un correcte raonament sil\xc2\xb7log\xc3\xadstic. Un sil\xc2\xb7logisme \xc3\xa9s una proposici\xc3\xb3 feta d\'una d\'aquestes quatre afirmacions possibles: "Tot A \xc3\xa9s B" (universal afirmatiu), "Res d\'A \xc3\xa9s B" (universal negatiu), "Una mica de A \xc3\xa9s B" (particular afirmatiu) o " Una mica de A no \xc3\xa9s B "(particular negatiu). Les lletres substitueixen paraules comunes com "gos", "animal de quatre potes" o \'cosa vivent\', anomenada "termes" del sil\xc2\xb7logisme. Un sil\xc2\xb7logisme b\xc3\xa9 formulat consta de dues premisses i una conclusi\xc3\xb3, havent de tenir cada premissa un terme en com\xc3\xba amb la conclusi\xc3\xb3 i un segon terme relacionat amb l\'altra premissa. En l\xc3\xb2gica cl\xc3\xa0ssica es formulen regles per les quals tots els silogismes ben constru\xc3\xafts s\'identifiquen com a formes v\xc3\xa0lides o no v\xc3\xa0lides d\'argumentaci\xc3\xb3, en poques paraules hi ha veritats universals i particulars, com s\'esmenta en la part superior, el "gos" veritat universal, "Animal de quatre potes "veritat particular.\n_START_SECTION_\nTipus de conceptes\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula concepte prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad concipio que significa concebre o donar cabuda. Es defineix com la representaci\xc3\xb3 mental d\'un objecte sense afirmar ni negar res d\'aquest objecte._NEWLINE_L\'operaci\xc3\xb3 mental que produeix al concepte o idea s\'anomena Abstracci\xc3\xb3 o Simple Aprehensi\xc3\xb3. La manera d\'expressar el concepte o idea \xc3\xa9s per mitj\xc3\xa0 del terme o paraula._NEWLINE_El concepte es caracteritza per ser una representaci\xc3\xb3 mental o intel\xc2\xb7lectual, per ser el resultat de l\'Abstracci\xc3\xb3, per ser diferent a la imatge (que \xc3\xa9s captada per mitj\xc3\xa0 dels sentits), per proporcionar l\'ess\xc3\xa8ncia de l\'objecte i per ser una estructura mental (o forma mental) universal, inespacial, intemporal i independent del subjecte._NEWLINE_Exemples de conceptes: L\'home riu, Taula, la cadira de fusta de pi, Un mam\xc3\xadfer aqu\xc3\xa0tic, home, etc._NEWLINE_El concepte no \xc3\xa9s produ\xc3\xaft nom\xc3\xa9s per sensacions, percepcions o imatges que s\'acumulen en la nostra ment, sin\xc3\xb3 que \xc3\xa9s el resultat o el fruit d\'un proc\xc3\xa9s organitzat de totes aquestes representacions sensibles a les quals aquest proc\xc3\xa9s els va a donar forma perqu\xc3\xa8 puguem vincular el nostre m\xc3\xb3n intern (o consci\xc3\xa8ncia) amb el m\xc3\xb3n extern._NEWLINE_El concepte \xc3\xa9s el primer pensament que formem en la inf\xc3\xa0ncia._NEWLINE_Els conceptes es subdivideixen en universals, particulars, singulars i col\xc2\xb7lectius (d\'acord amb la seva extensi\xc3\xb3). En simples, compostos, complexos, incomplexa, abstractes, concrets, un\xc3\xadvocs i an\xc3\xa0legs (d\'acord amb la seva comprensi\xc3\xb3). En clars, exactes o precisos i diferents (d\'acord amb el seu perfecci\xc3\xb3 subjectiva)._NEWLINE_Judicis: si es relacionen dos (2) conceptes llavors estar\xc3\xadem parlant de formular un judici, si convenen els dos conceptes es parla de judici positiu i si no doncs de judici negatiu. El subjecte de la relaci\xc3\xb3 entre 2 conceptes (ens referim a ella d\'ara a judici) \xc3\xa9s el concepte del qual s\'afirma o es nega alguna cosa, el predicat \xc3\xa9s el concepte del que s\'afirma o es nega alguna cosa._NEWLINE_\xc3\x89s important ressaltar que per Arist\xc3\xb2til els judicis es componen de mat\xc3\xa8ria i forma._NEWLINE_ Mat\xc3\xa8ria:  Conceptes en el judici que es relacionen \xc3\xadntimament_NEWLINE_ Forma:  Relaci\xc3\xb3 entre ells a trav\xc3\xa9s del verb SER._NEWLINE_Per Arist\xc3\xb2til el Subjecte es representa amb la lletra S i el predicat amb la lletra P, d\'aquesta manera separa mat\xc3\xa8ria i forma i poder representar tots els judicis com "Hanza \xc3\xa9s h\xc3\xa0bil" o "Alejandra \xc3\xa9s preciosa" amb la forma "S \xc3\xa9s P ".'