b'\n_START_ARTICLE_\nJust\xc3\xadcia pol\xc3\xadtica\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nGodwin va comen\xc3\xa7ar a plantejar-se la redacci\xc3\xb3 de la Just\xc3\xadcia pol\xc3\xadtica el 1792, tot just despr\xc3\xa9s de la publicaci\xc3\xb3 de l\'obra Els drets de l\'home de Thomas Paine com a resposta a Reflexions sobre la Revoluci\xc3\xb3 Francesa d\'Edmund Burke (1790). Tanmateix, a difer\xc3\xa8ncia de la majoria d\'obres que sorgiren com a resposta a Burke, el llibre de Godwin no parlava d\'esdeveniments pol\xc3\xadtics concrets de l\'\xc3\xa8poca, sin\xc3\xb3 que tractava els seus principis filos\xc3\xb2fics subjacents. La seva extensi\xc3\xb3 i el seu preu (m\xc3\xa9s d\'1 lliura de l\'\xc3\xa8poca) el feren una obra inaccessible al p\xc3\xbablic popular -al contrari, per exemple, de l\'obra de Paine-, i aix\xc3\xb2 proteg\xc3\xad Godwin de la persecuci\xc3\xb3 que altres escriptors hagueren de patir. Si m\xc3\xa9s no, Godwin esdevingu\xc3\xa9 una figura respectada entre els radicals, que el tingueren com un dels l\xc3\xadders intel\xc2\xb7lectuals dels seus grups. Aix\xc3\xb2 va tenir lloc en forma de m\xc3\xbaltiples c\xc3\xb2pies no autoritzades de la seva obra, els extractes que es reprodu\xc3\xafen en la premsa radical i les classes que John Thelwall va donar basades en les seves idees.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia en el romanticisme\n_START_PARAGRAPH_\nLa Just\xc3\xadcia pol\xc3\xadtica tamb\xc3\xa9 fou influent en la primera generaci\xc3\xb3 de poetes rom\xc3\xa0ntics, com William Wordsworth i Samuel Taylor Coleridge, tot i que m\xc3\xa9s endavant girarien l\'esquena a la ideologia radical que havien seguit al comen\xc3\xa7ament de les seves carreres. Com l\'historiador del romanticisme Andrew McCann explica, "\xc3\xa9s en el radicalisme de l\'obra de Percy Shelley on es pot apreciar la major influ\xc3\xa8ncia de Godwin en el moviment rom\xc3\xa0ntic, i... l\'obra de Shelley es troba al centre del resorgiment de les idees radicals despr\xc3\xa9s de les guerres napole\xc3\xb2niques."\n_START_SECTION_\nL\'anarquisme de Godwin\n_START_PARAGRAPH_\nTot i haver estat publicat durant la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, les guerres revolucion\xc3\xa0ries franceses i el proc\xc3\xa9s que dugu\xc3\xa9 als judicis per tra\xc3\xafci\xc3\xb3 de 1794 a Gran Bretanya, la Just\xc3\xadcia pol\xc3\xadtica proposa la idea que la humanitat ha de progressar inevitablement: els humans es poden perfeccionar i il\xc2\xb7lustrar. McCann ent\xc3\xa9n l\'obra de Godwin "en primer lloc, com una cr\xc3\xadtica a les institucions pol\xc3\xadtiques. La seva visi\xc3\xb3 sobre la millora de les persones \xc3\xa9s anarquista en tant que veu el govern i altres pr\xc3\xa0ctiques socials com el monopoli de la propietat, el matrimoni o la monarquia com a elements que impedeixen el progr\xc3\xa9s de la humanitat." Godwin creia que el govern "s\'immisceix en les nostres disposicions, i insensatament comunica el seu propi esperit als nostres intercanvis privats". En lloc d\'una societat basada en l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un estat i un govern, Godwin proposa un model social en els quals els \xc3\xa9ssers humans se serveixen de la seva ra\xc3\xb3 per a decidir quin \xc3\xa9s el millor curs dels fets. L\'exist\xc3\xa8ncia mateixa dels governs, fins i tot d\'aquells fundats amb consens, demostra que el poble encara no pot regular la seva conducta pels dictats de la ra\xc3\xb3._NEWLINE_Godwin teoritza que l\'enlla\xc3\xa7 entre pol\xc3\xadtica i moral s\'ha perdut i pret\xc3\xa9n recuperar-lo. Segons McCann, Goodwin creu que "mentre l\'opini\xc3\xb3 popular canvia d\'acord amb el dictat de la ra\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 ho faran les institucions pol\xc3\xadtiques fins que finalment es marceixin del tot, permetent que el poble s\'organitzi a si mateix en el que seria una democr\xc3\xa0cia directa." Godwin creia en un requeriment de racionalitat en el poble: "L\'opini\xc3\xb3 \xc3\xa9s el motor m\xc3\xa9s potent que es pot fer servir en l\'esfera p\xc3\xbablica de la societat. Falses opinions, la superstici\xc3\xb3 i el prejudici han estat fins aquest moment els suports d\'usurpadors i d\xc3\xa8spotes. La investigaci\xc3\xb3 sobre la ment humana i sobre com millorar-la estan derruint els fonaments que fins ara han mantingut la humanitat en servitud."_NEWLINE_Godwin no era, per\xc3\xb2, revolucionari de la mateixa manera que ho eren John Thelwall i la London Corresponding Society. Com a anarquista filos\xc3\xb2fic, creia que el canvi arribaria gradualment i que no es requeria una revoluci\xc3\xb3 violenta. En el seu llibre, escriu que "la tasca que de moment hauria d\'ocupar el primer lloc en el pensament d\'un amic de la humanitat \xc3\xa9s investigar, comunicar, discutir." Godwin, doncs, creia que els individus havien de desitjar el progr\xc3\xa9s cap a la ra\xc3\xb3 sincerament i sensatament els uns amb els altres. A la segona meitat del segle XX, el pensament de J\xc3\xbcrgen Habermas ha desenvolupat aquestes idees.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtica a Godwin\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra de Godwin no \xc3\xa9s perfecta i certes paradoxes i contradiccions apareixen en la seva lectura. Com McCann comenta, "la fe [de Godwin] en la capacitat de l\'opini\xc3\xb3 popular per a progressar cap a la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 basant-se en el simple exercici de la ra\xc3\xb3 \xc3\xa9s cont\xc3\xadnuament posada en joc per formes reals d\'acci\xc3\xb3 popular i de vida pol\xc3\xadtica, que Godwin creia que sotmetien perillosament l\'individu en la col\xc2\xb7lectivitat." Per exemple, Godwin no est\xc3\xa0 d\'acord amb els discursos p\xc3\xbablics per la seva filiaci\xc3\xb3 en el sentiment, i critica la premsa escrita perqu\xc3\xa8, al mateix temps que t\xc3\xa9 la capacitat d\'il\xc2\xb7lustrar, pot perpetuar el dogmatisme.'