b'\n_START_ARTICLE_\nMuseu d\'Art Contemporani de Barcelona\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa idea de crear un museu d\'art contemporani a Barcelona es deu a l\'escriptor i cr\xc3\xadtic d\'art Alexandre Cirici-Pellicer i a Ces\xc3\xa1reo Rodr\xc3\xadguez-Aguilera. Fundador i president de l\'Associaci\xc3\xb3 d\'Artistes Actuals (1956-1965), Cirici fou un dels impulsors de la creaci\xc3\xb3 d\'una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'art contemporani creada basant-se en l\'exemple del Museu d\'Art Modern de Nova York.\n_START_SECTION_\nAnys 80 i 90\n_START_PARAGRAPH_\n20 anys despr\xc3\xa9s, el 1985 es va recuperar la idea de dotar la ciutat d\'un museu d\'art contemporani i es va crear un consorci del qual van formar part l\'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya. Es va decidir situar el nou museu a l\'antiga Casa de la Caritat. Un any despr\xc3\xa9s, el 1986, el llavors alcalde de Barcelona Pasqual Maragall, va encarregar a l\'arquitecte estatunidenc Richard Meier la construcci\xc3\xb3 de la futura seu. El mateix any L\'\xc3\x80rea de Cultura de l\'Ajuntament encarrega a Francesc Miralles i Rosa Queralt la redacci\xc3\xb3 d\'una mem\xc3\xb2ria per al futur museu El Consorci format per les dues administracions p\xc3\xbabliques es va ampliar un any m\xc3\xa9s tard, el 1987, quan es va constituir i unir la Fundaci\xc3\xb3 Museu d\'Art Contemporani, de car\xc3\xa0cter privat. Mentre el nou museu no s\'obr\xc3\xads, es va habilitar el Centre d\'Art Santa M\xc3\xb2nica perqu\xc3\xa8 fes de pont. El juny de 1989 Meier va presentar la maqueta del museu. El mes d\'octubre s\'arrib\xc3\xa0 a un acord amb la Fundaci\xc3\xb3 la Caixa perqu\xc3\xa8 pogu\xc3\xa9s exposar una part de la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, tot ocupant una sisena part de l\'espai. _NEWLINE_Les obres del nou edifici van comen\xc3\xa7ar el setembre de 1990, quan es va col\xc2\xb7locar la primera pedra. L\'edifici es construiria entre 1991 i 1995, amb un cost de 3.908 milions de pessetes. Al mateix temps es va encarregar a Jean Lois Froment, director del Centre d\'Arts Pl\xc3\xa0stiques Contempor\xc3\xa0nies de Bordeus, la creaci\xc3\xb3 del projecte museol\xc3\xb2gic i museogr\xc3\xa0fic. _NEWLINE_El 1991 Giralt Miracle i Froment van presentar un projecte museol\xc3\xb2gic repartit en 3 conceptes: artistes contemporanis de prestigi, artistes en proc\xc3\xa9s de consolidaci\xc3\xb3 i artistes emergents. Fou en aquests moments que es gener\xc3\xa0 sobre la l\xc3\xadnia cronol\xc3\xb2gica del museu, quan Eduard Carbonell va dir en aquesta \xc3\xa8poca que el MACBA s\'hauria de fer c\xc3\xa0rrec de l\'art catal\xc3\xa0 entre 1939 i 1980. La Fundaci\xc3\xb3 del museu, en canvi, considerava que ha d\'estar representat al MNAC. El 21 de maig de 1992 la Junta de Museus va dictaminar que seria el MACBA qui se n\'encarregaria. Molts veien el MNAC com un museu hist\xc3\xb2ric i el MACBA com a un museu de l\'actualitat. Aquest debat va generar moltes i llarges discussions i debats en el sector, i s\'allargaria fins al 2012, quan Pepe Serra va acceptar que el MNAC no tenia l\xc3\xadnia de tall cronol\xc3\xb2gic. _NEWLINE_El projecte museol\xc3\xb2gic es va presentar oficialment el 6 d\'octubre de 1992, quan Jean-Louis Froment i Giralt-Miracle va presentar 3 seccions: col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica (1945-1980), col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 contempor\xc3\xa0nia (1980-1990) i col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 prospectiva, que no fou aprovat. Despr\xc3\xa9s li va ser demanat a en Giralt-Miracle la redacci\xc3\xb3 d\'una nova proposta. Mesos despr\xc3\xa9s i arran de la pol\xc3\xa8mica, el 5 d\'octubre de 1994 Giralt-Miracle va dimitir. Miquel Molins, historiador de l\'art i professor de la UAB, va ser ratificat nou director del museu el gener de 1995. La construcci\xc3\xb3 de l\'edifici s\'allarg\xc3\xa0 fins al 31 de mar\xc3\xa7 del mateix any. Mentrestant, la Generalitat de Catalunya havia comprat el 1993 una part destacada de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de Salvador Riera, especialitzada en obres del per\xc3\xadode 1940-1960, a partir de Dau al Set.\n_START_SECTION_\nInauguraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl MACBA va ser oficialment inaugurat el 28 de novembre de 1995, tot i que ja s\'havia fet una obertura de portes informal entre el 29 d\'abril i l\'1 de maig del mateix any, amb motiu de l\'entrega oficial de les obres, per ensenyar l\'edifici a la ciutadania. En aquesta inauguraci\xc3\xb3 \xc2\xabfalsa\xc2\xbb es van exposar 18 peces d\'artistes com Mario Merz, Angel Zoiro, Carlos Pazos, Eva Lootz, Richard Long, Tony Cragg i Robert Rauschenberg, entre altres. A la planta baixa es van mostrar pl\xc3\xa0nols i dibuixos de l\'edifici de Meier. Ja en aquell moment es plantejava afegir part del fons art\xc3\xadstic de la Fundaci\xc3\xb3 "La Caixa". Aquesta inauguraci\xc3\xb3 \xc2\xabfalsa\xc2\xbb va crear certa pol\xc3\xa8mica entre la premsa, ja que Maragall va fer la presentaci\xc3\xb3 de l\'edifici tot sol, sense comptar amb la direcci\xc3\xb3 del museu i sense tenir obres per a exposar. Els fets van ser titllats d\'electoralistes a diversos mitjans. Poc abans de la inauguraci\xc3\xb3 es va descartar l\'adquisici\xc3\xb3 d\'una pe\xc3\xa7a de Richard Serra que havia de pesar unes 18 tones i ser instal\xc2\xb7lada a la pla\xc3\xa7a del Convent dels \xc3\x80ngels, davant del MACBA. Maragall va descartar-ho degut al seu elevat cost._NEWLINE_A finals del 1997, el Museu d\'Art Contemporani de Barcelona va celebrar el seu segon aniversari amb la presentaci\xc3\xb3 de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 permanent, una mostra titulada \xc2\xabDescoberta de la Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nEtapa Manuel Borja Villel (1998-2007)\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els anys de gestaci\xc3\xb3 el consorci MACBA va ser motiu de disputes pol\xc3\xadtiques entre les propostes conservadores i nacionalistes de CiU i la visi\xc3\xb3 progressista i internacionalista del PSC. El tercer integrant d\'aquesta diputat era la Fundaci\xc3\xb3 MACBA, representant per la societat civil. Un dels temes de debat era si la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 havia de comen\xc3\xa7ar el 1945 (recomanaci\xc3\xb3 de la Junta de Museus) o el 1980 (proposta de Jean-Louis Froment). El 2013 la Societat U de Barcelona (SUB) va produir el documental MACBA: la dreta, l\'esquerra i els rics on es va intentar documentar tota aquesta pol\xc3\xa8mica. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'una etapa inicial pol\xc3\xa8mica i de la dimissi\xc3\xb3 de dos directors: Daniel-Giralt-Miracle i Miquel Molins, el museu va entrar en una etapa d\'estabilitat i expansi\xc3\xb3 amb Manuel-Borja-Villel, on el museu va apostar per les propostes complexes m\xc3\xa9s contempor\xc3\xa0nies i va ser criticat per donar l\'esquena a l\'art catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEtapa Bartomeu Mar\xc3\xad (2008-2015)\n_START_PARAGRAPH_\nMar\xc3\xad estava vinculat al Museu d\'Art Contemporani de Barcelona des del 2004, quan va ser nomenat cap del departament d\'exposicions. El 14 d\'abril de 2008 en fou nomenat director, despr\xc3\xa9s de guanyar un concurs on es van presentar 16 candidats. De fet, ja havia exercit com a director en funcions des del 30 de gener del mateix any, data en qu\xc3\xa8 Manuel Borja-Villel va deixar el c\xc3\xa0rrec per passar a dirigir el Museu Reina Sofia. _NEWLINE_Com a director, va seguir un estil continuista del projecte anterior, i propos\xc3\xa0 centrar-se m\xc3\xa9s en l\'especialitzaci\xc3\xb3 que en la cronologia per separar les col\xc2\xb7leccions MACBA-MNAC. _NEWLINE_El 21 d\'octubre de 2009 va fer una compareixen\xc3\xa7a al Parlament de Catalunya davant una Comissi\xc3\xb3 de Pol\xc3\xadtica Cultural per presentar els projectes i necessitats del museu. Tamb\xc3\xa9 ha sigut el responsable de la uni\xc3\xb3 de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 del museu amb la de la Fundaci\xc3\xb3 La Caixa, creant una de les col\xc2\xb7leccions m\xc3\xa9s importants del sud d\'Europa. Durant el per\xc3\xadode 2014 \xe2\x80\x93 2016 ser\xc3\xa0 el president del Comit\xc3\xa8 Internacional de Museus i Col\xc2\xb7leccions d\'Art modern i contemporani (CIMAM). _NEWLINE_El 2013 Mar\xc3\xad fou renovat al c\xc3\xa0rrec per 3 anys m\xc3\xa9s. El mateix any, el FAD va decidir canviar la seva ubicaci\xc3\xb3 i l\'Ajuntament de Barcelona va cedir els seus espais del Convent dels \xc3\x80ngels al MACBA, un fet que li permet envoltar tota la pla\xc3\xa7a dels \xc3\x80ngels. El 2014 es va anunciar que Beatriz Preciado i Valent\xc3\xadn Roma s\'incorporaven a l\'equip executiu del museu per elaborar un programa expositiu i d\'activitats a partir de sis l\xc3\xadnies d\'investigaci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica, que es desenvoluparien durant els tres anys seg\xc3\xbcent. Aquesta nova forma de treball pretenia refor\xc3\xa7ar les connexions entre el museu i els seus diversos contextos immediats, dibuixant una \xc3\xa0mplia xarxa d\'artistes, comissaris, interlocutors i col\xc2\xb7laboradors que, des de l\'\xc3\xa0mbit metropolit\xc3\xa0, nacional i internacional, aportin les seves experi\xc3\xa8ncies i projectes al MACBA, amb la finalitat de convertir-lo en un laboratori de sabers cr\xc3\xadtics, un punt de trobada i de refer\xc3\xa8ncia per a l\'an\xc3\xa0lisi d\'unes pr\xc3\xa0ctiques art\xc3\xadstiques en ple proc\xc3\xa9s de mutaci\xc3\xb3. En ess\xc3\xa8ncia, es tracta de connectar amb m\xc3\xa9s intensitat les grans \xc3\xa0rees d\'activitat del museu: de la recerca a l\'exposici\xc3\xb3, de l\'educaci\xc3\xb3 als nous formats de creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica, de la interpel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 a l\'escriptura de la hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_El 2014 es va presentar una temporada marcada per transformacions i incorporacions significatives: situar l\'art contemporani catal\xc3\xa0 al m\xc3\xb3n i introduir l\'art internacional a Catalunya; fer una revisi\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica dels artistes contemporanis m\xc3\xa9s destacats de l\'entorn proper, i fer de Barcelona una gran capital global de l\'art contemporani, especialment europea i de centralitat mediterr\xc3\xa0nia. Aix\xc3\xad mateix, dos altres focus d\'inter\xc3\xa8s foren l\'atenci\xc3\xb3 creixent a la creaci\xc3\xb3 emergent i d\'avantguarda i el fet de basar el paper cultural del Museu en la connectivitat entre entitats i \xc3\xa0rees de creaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, ampliar la seva petjada a les disciplines adjacents a l\'art com s\xc3\xb3n l\'arquitectura, el disseny, la literatura experimental o els futurs del cinema. Davant d\'aquests nous reptes, el MACBA no volia oblidar la seva funci\xc3\xb3 en el teixit de la conservaci\xc3\xb3 del patrimoni, la investigaci\xc3\xb3, la difusi\xc3\xb3 i l\'educaci\xc3\xb3. Investigar, narrar, difondre i educar \xe2\x80\x93fora de les aules\xe2\x80\x93 s\xc3\xb3n les activitats que justifiquen la conservaci\xc3\xb3 del patrimoni material de la nostra cultura._NEWLINE_El mar\xc3\xa7 del 2015, arran d\'una forta pol\xc3\xa8mica causada per la censura d\'una obra d\'art on apareixia l\'ex-monarca espanyol sodomitzat, Bartomeu Mar\xc3\xad va presentar la seva ren\xc3\xbancia al c\xc3\xa0rrec com a director, acceptada en la reuni\xc3\xb3 de l\'\xc3\xb2rgan de govern del museu del 23 de mar\xc3\xa7 de 2015.\n_START_SECTION_\nEdificis\n_START_PARAGRAPH_\nActualment el MACBA ocupa diversos edificis al voltant de la pla\xc3\xa7a dels \xc3\x80ngels\xc2\xa0: l\'edifici principal, obra de Richard Meier i diversos espais del Convent dels \xc3\x80ngels.\n_START_SECTION_\nFutura expansi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls nous espais cedits per l\'Ajuntament de Barcelona al Macba (la capella dels \xc3\x80ngels i el convent dels \xc3\x80ngels) faran possible un augment de l\'espai de sales d\'exposicions, la consolidaci\xc3\xb3 del centre d\'estudis i documentaci\xc3\xb3 del mateix museu, i una nova ordenaci\xc3\xb3 de tots els espais al voltant de la pla\xc3\xa7a dels \xc3\x80ngels. Una aposta per al creixement del museu, vint anys despr\xc3\xa9s de la seva obertura, que encara s\'ampliar\xc3\xa0 en una segona fase arran de la cessi\xc3\xb3 de la capella del carrer de Montalegre, com a espai expositiu per a la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 del museu.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 MACBA \xc3\xa9s l\'eix vertebrador del museu i investiga el recorregut de les l\xc3\xadnies fonamentals de la creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica contempor\xc3\xa0nia des de la segona meitat del segle XX. El fons de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 MACBA est\xc3\xa0 format per m\xc3\xa9s de 5.000 obres, creades des de finals dels anys 50 fins a l\'actualitat. _NEWLINE_La col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 com a tal es va crear oficialment el 19 de juny de 1997 quan es va signar el Consorci MACBA entre la Generalitat de Catalunya, l\'Ajuntament de Barcelona i la Fundaci\xc3\xb3 Museu d\'Art Contemporani, tot unint els fons dipositats pr\xc3\xa8viament, aix\xc3\xad com d\'altres conjunts d\'obres cedides o dipositades per altres institucions o per col\xc2\xb7leccionistes privats, com la Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Onnasch, de Sandra \xc3\x81lvarez de Toledo o de la Fundaci\xc3\xb3n Telef\xc3\xb3nica._NEWLINE_La col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a amb l\'abstracci\xc3\xb3 mat\xc3\xa8rica dels anys cinquanta, incorporant obres de l\'art pop europeu i de les avantguardes dels anys 60 i 70. Tamb\xc3\xa9 disposa d\'obres que testimonien el retorn de la figuraci\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica i l\'escultura minimalista del 80 i acaba amb les obres m\xc3\xa9s actuals. Incorpora obra d\'artistes d\'arreu del m\xc3\xb3n, parant especial atenci\xc3\xb3 als artistes sud-americans, del m\xc3\xb3n \xc3\xa0rab i dels pa\xc3\xafsos de l\'Est. _NEWLINE_El 2007 es va crear el Centre d\'Estudis i Documentaci\xc3\xb3 MACBA, que desenvolupa una faceta de col\xc2\xb7leccionisme complement\xc3\xa0ria amb la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 tradicional._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant, el 2011, La Fundaci\xc3\xb3 "La Caixa" i el museu van unir les seves col\xc2\xb7leccions d\'art contemporani, creant una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de 5.500 obres. Fruit d\'aquesta uni\xc3\xb3, la tardor del 2011 es va presentar a Barcelona l\'exposici\xc3\xb3 Volum!, amb obres d\'artistes destacats com Bruce Nauman, Cristina Iglesias, Antoni Muntadas o Xavier Miserachs, entre molts d\'altres. A principis del 2012 es va presentar al Museu Guggenheim Bilbao l\'exposici\xc3\xb3 El Mirall invertit, formada per 93 obres de 52 artistes de les dues entitats.\n_START_SECTION_\nActivitats educatives\n_START_PARAGRAPH_\nEl museu t\xc3\xa9 diversos programes tant pel que fa a la iniciaci\xc3\xb3 i la familiaritzaci\xc3\xb3 amb l\'art contemporani com pel que fa a la recerca, l\'estudi i la formaci\xc3\xb3 especialitzada, amb l\'objectiu \xc2\xabd\'aprofundir en el coneixement i destacar la rellev\xc3\xa0ncia social de l\'art\xc2\xbb. Estan adre\xc3\xa7ats a diversos tipus de p\xc3\xbablics i l\'oferta d\'activitats inclou cinema, m\xc3\xbasica, literatura, entre altres. Des del museu tamb\xc3\xa9 es gestiona el Programa d\'Estudis Independents (PEI), un postgrau adre\xc3\xa7at a les noves pr\xc3\xa0ctiques creatives contempor\xc3\xa0nies.\n_START_SECTION_\nPremi\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2011 el MACBA va crear, juntament amb Han Nefkens, un nou premi art\xc3\xadstic internacional, el Premi Fundaci\xc3\xb3 Han Nefkens MACBA d\'art contemporani dotat amb 50.000 euros, 20.000 en concepte d\xe2\x80\x99honoraris i 30.000 m\xc3\xa9s destinats a la producci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un projecte a la ciutat de Barcelona. Inicialment estava prevista una concessi\xc3\xb3 biennal, alternant, cada 28 de novembre, aniversari de la inauguraci\xc3\xb3 del MACBA, la concessi\xc3\xb3 del premi i la presentaci\xc3\xb3 de l\'obra realitzada per l\'artista des de l\'any anterior. El primer jurat va estar format per la directora de la Whitechapel Art Gallery, Iwona Blazwick; el comissari Adriano Pedrosa i la comiss\xc3\xa0ria libanesa Christine Tohm\xc3\xa9, a m\xc3\xa9s del mateix Han Nefkens i el director del MACBA, aquests dos com a membres permanents. La primera concessi\xc3\xb3 es va fer el desembre del 2012, atorgant-se a l\'artista eg\xc3\xadpcia Iman Issa. No consta la presentaci\xc3\xb3 de l\'obra encarregada, que hauria d\'haver estat el 2013, ni la concessi\xc3\xb3 de la segona edici\xc3\xb3.'