b"\n_START_ARTICLE_\nLlu\xc3\xads VII de Fran\xc3\xa7a\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens familiars\n_START_PARAGRAPH_\nSegon fill del rei Llu\xc3\xads VI de Fran\xc3\xa7a i la seva segona esposa Adelaida de Savoia. Per l\xc3\xadnia paterna era n\xc3\xa9t de Felip I de Fran\xc3\xa7a i Anna de K\xc3\xadev, i per l\xc3\xadnia materna d'Humbert II de Savoia i Gisela de Borgonya. Fou germ\xc3\xa0 dels pr\xc3\xadnceps Enric de Fran\xc3\xa7a, Robert I de Dreux aix\xc3\xad com de Pere II de Courtenay.\n_START_SECTION_\nHereu de la Corona\n_START_PARAGRAPH_\nEs convert\xc3\xad en hereu al tron despr\xc3\xa9s de la mort del seu germ\xc3\xa0 Felip el 1131 en un accident de cavall. El 25 d'octubre d'aquell mateix any fou consagrat rei en pres\xc3\xa8ncia del seu pare com manava la tradici\xc3\xb3 de la Dinastia Capet a la catedral de Reims pel Papa Innocenci II.\n_START_SECTION_\nAscens al tron\n_START_PARAGRAPH_\nEl 25 de desembre de 1137, quatre mesos despr\xc3\xa9s de la mort del seu pare, fou novament coronat a Bourges. _NEWLINE_Abans de morir, el seu pare va concertar el seu matrimoni amb Elionor d'Aquit\xc3\xa0nia. Aquest avantatj\xc3\xb3s matrimoni va proporcionar un domini reial que triplic\xc3\xa0 el que tenia fins aquells moments gr\xc3\xa0cies al dot proporcionat per la donzella. Aquesta dot comprenia la Gascunya, Poitou, Llemos\xc3\xad, Angomois, Saintonge i Perigord. El car\xc3\xa0cter del rei, devot, asc\xc3\xa8tic, ingenu i indec\xc3\xads va comportar un mal adveniment amb Elionor, dona de car\xc3\xa0cter fort._NEWLINE_Els primers anys del seu regnat Llu\xc3\xads VII va apartar la seva mare de la cort, per\xc3\xb2 va conservar els consellers del seu pare, entre ells l'abat Suger de Saint-Denis. Va continuar amb la mateixa pol\xc3\xadtica duta pel seu pare i va revaloritzar els dominis reials. _NEWLINE_Va fer m\xc3\xbaltiples concessions a les comunitats rurals, va fomentar l'agricultura i va afavorir l'emancipaci\xc3\xb3 dels serfs. Va propiciar el favor de les ciutats concedint cartes de burgesia, mitjan\xc3\xa7ant aquesta concessi\xc3\xb3 els burgesos obtenien una s\xc3\xa8rie de beneficis i els municipis s'administraven d'una manera independent al senyor feudal, a \xc3\x89tampes, Bourges, Reims, Sens, Compi\xc3\xa9gne i Auxerre. Va mantenir l'elecci\xc3\xb3 dels bisbes consagrats al poder reial. _NEWLINE_El maig de 1141, Llu\xc3\xads VII s'enfront\xc3\xa0 al comte Teobald II de Xampanya i al Papa Innocenci II, amb motiu de la presa de possessi\xc3\xb3 del bisbat de Langres, ja que ell volia imposar el nomenament de Bernat de Claravall. De nou torn\xc3\xa0 a oposar-se al Papa l'any 1141 intentant imposar el seu candidat per a la seu de Bourgues contra Pierre de la Ch\xc3\xa2tre, al qui donava suport el Papa. Innocenci II dict\xc3\xa0 una ordre d'excomuni\xc3\xb3 contra Llu\xc3\xads VII i Pierre de la Ch\xc3\xa2tre es refugi\xc3\xa0 a la Xampanya. El rei va enva\xc3\xad el comtat i, al seu pas incendi\xc3\xa0, durant l'estiu de 1142, Vitry-en-Perthois i la seva esgl\xc3\xa9sia en la qual es trobaven refugiats els habitants de la vila que van tenir una mort horrible. _NEWLINE_Per acabar definitivament el problema, el rei va signar el tractat de Vitry amb el comte Teobald II la tardor del 1143, acceptant l'elecci\xc3\xb3 de Pierre de La Ch\xc3\xa2tre i aconseguint que s'anul\xc2\xb7l\xc3\xa9s el veto que pesava sobre el regne, i el 22 d'abril particip\xc3\xa0 en la confer\xc3\xa8ncia de Saint-Denis per solucionar el conflicte aparegut entre la Santa Seu i ell.\n_START_SECTION_\nMort i successi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 18 de setembre del 1180, Llu\xc3\xads VII mor\xc3\xad al castell de Melun a causa d'una par\xc3\xa0lisi. L'endem\xc3\xa0, fou inhumat a l'abadia reial de Saint-Port en Barbeau que ell havia fundat a les ribes del Sena. El seu fill Felip II August el succe\xc3\xad, tot i que ja exercia el poder des del 28 de juny d'aquell mateix any."