b"\n_START_ARTICLE_\nVievis\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA la primera meitat del segle\xc2\xa0xvi va ser constru\xc3\xafda la primera esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica. Cap a 1600, la fam\xc3\xadlia Ogi\xc5\x84ski va construir una esgl\xc3\xa9sia cristiana oriental i va fundar l'abadia de l'Esperit Sant (litu\xc3\xa0: Dvasios \xc5\xa0ventosios). Al comen\xc3\xa7ament del segle\xc2\xa0xvii una impremta es va establir a prop de l'abadia, que destaca per la impressi\xc3\xb3 de llibres realitzats per diversos estudiosos protestants calvinistes. Els anys 1794 i 1812, l'esgl\xc3\xa9sia es va cremar i va ser reconstru\xc3\xafda el 1816. El 1837 va ser edificada una esgl\xc3\xa9sia ortodoxa._NEWLINE_En el per\xc3\xadode entre la Primera Guerra Mundial i la Segona Guerra Mundial, Vievis estava a prop de la l\xc3\xadnia divis\xc3\xb2ria entre Litu\xc3\xa0nia i Pol\xc3\xb2nia. La ciutat era de les que acostumaven a tenir una m\xc3\xa9s gran part de poblaci\xc3\xb3 polonesa, el 77% aproximadament d'habitants es van identificar com els polonesos. En el cens del 2011, solament el 10,9% dels habitants es reconeixien com a polonesos, aix\xc3\xad com 3,74% russos i 82,56% lituans._NEWLINE_El Museu litu\xc3\xa0 de la carretera que recull, exhibeix i interpreta objectes relacionats amb la construcci\xc3\xb3 de carreteres, est\xc3\xa0 ubicat a Vievis."