b'\n_START_ARTICLE_\nCam\xc3\xad rom\xc3\xa0 als d\xc3\xa9us\n_START_SECTION_\nCulte\n_START_PARAGRAPH_\nLa religiositat romana \xc3\xa9s de tipus politeista; tanmateix, alguns grups emfatitzen sobre la unitat de fons d\'all\xc3\xb2 div\xc3\xad. Aquesta religiositat romana \xc3\xa9s cultivada exclusivament en un \xc3\xa0mbit privat (familiarment o comunit\xc3\xa0riament). Essent l\'antiga religi\xc3\xb3 de Roma una religi\xc3\xb3 d\'estat, el culte p\xc3\xbablic en el sentit estricte apareix actualment impracticable, per la qual cosa \xc3\xa9s necessari restaurar la Res publica, \xc3\xa7o \xc3\xa9s, l\'estat rom\xc3\xa0 tradicional. El concepte fundacional del culte p\xc3\xbablica \xc3\xa9s la Pax deorum, el pacte entre els d\xc3\xa9us i la comunitat humana jur\xc3\xaddicament establerta. El concepte, transferit a l\'\xc3\xa0mbit privat, designa el pacte no escrit entre els creients i les pr\xc3\xb2pies divinitats, pacte que ve establert i mantingut a trav\xc3\xa9s del culte._NEWLINE_El culte, seguint l\'antic calendari rom\xc3\xa0, t\xc3\xa9 un model sacre tradicional preestablert. La difer\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s important amb la religi\xc3\xb3 romana antiga \xc3\xa9s que els sacrificis no s\xc3\xb3n practicats essent els d\xc3\xa9us honrats amb ofrenes de perfums, vi, vegetals i menges._NEWLINE_Cada individu adult \xc3\xa9s sacerdot de si mateix i venera primer el seu genius (o el seu iuno en el cas de les dones), els lares (protectors de la fam\xc3\xadlia) i els penates (protectors de la casa). Aquestes divinitats es consideren com protectores de la fam\xc3\xadlia i de la comunitat. En segon lloc, es venera les divinitats a les quals s\xc3\xb3n consagrats els diferents festivals de l\'any._NEWLINE_Les ocasions rituals importants s\xc3\xb3n: els moments de passatge de la vida (naixement, pubertat, matrimoni i mort), les festivitats ordin\xc3\xa0ries de l\'any, les tres pedres angulars del mes (Calendas, Nonas, Idus), i els solsticis s\xc3\xb3n celebrats comunit\xc3\xa0riament.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'anterior de l\'actual ambient pag\xc3\xa0 rom\xc3\xa0 est\xc3\xa0 present la idea que la interrupci\xc3\xb3 de la Pax Deorum sorg\xc3\xad amb l\'abolici\xc3\xb3 de la religi\xc3\xb3 romana i de les seves lleis per ordre de Teodosi el Gran l\'any 394 dC. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, prohib\xc3\xad el culte privat i el seu restabliment. La tradici\xc3\xb3 cultural romana en realitat mai no ha vingut a menys, sin\xc3\xb3 que ha estat conservada a l\'interior d\'algunes fam\xc3\xadlies importants que l\'han guardada secretament fins a l\'actualitat, constituint aix\xc3\xad un centre sacre amagat, que en certs per\xc3\xadodes favorables de la hist\xc3\xb2ria ha tingut una transpar\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s gran o influ\xc3\xa8ncia en la realitat d\'It\xc3\xa0lia, tant que en alguns ambients es parla del mite de les tres R: Romanitat, renaixement i ressorgiment.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca actual\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer manifest pag\xc3\xa0, en sentit romano-it\xc3\xa0lic, de la It\xc3\xa0lia contempor\xc3\xa0nia es pot considerar l\'article "Imperialisme Pag\xc3\xa0", publicat per l\'esoterista Arturo Reghini a la revista La Salamandra el 1914. Deixeble del mestre pitag\xc3\xb2ric Amedeo Armentano, exponent d\'una cadena inici\xc3\xa0tica pagana que es considerava suplement fins temps moderns des de l\'antiguitat. Reghino don\xc3\xa0 vida despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial a la revista esot\xc3\xa8rica Atan\xc3\xb3r (1924) i Ignis (1925), en les quals proposa al feixisme l\'objectiu de realitzar l\'imperialisme pag\xc3\xa0._NEWLINE_El 1927, el propi Reghini amb el jove fil\xc3\xb2sof i esoterista Julius Evola, donen vida a Roma a una cadena m\xc3\xa0gica, el Gruppo di Ur i a la corresponent revista d\xe2\x80\x99Ur (1927-1928). A Ur, el 1928, sempre Reghini, amb el pseud\xc3\xb2nim de Pietro Negri, publica l\'assaig Della tradizione occidentale, que es pot considerar el manifest de l\'espiritualitat pagano-romana del segle XX, aix\xc3\xad com l\'article Imperialismo Pagano amb la fi de combatre el concordat de Mussolini entre l\'Estat i l\'Esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Destru\xc3\xafda el 1928 l\'associaci\xc3\xb3 Evola-Reghini, el primer continuar\xc3\xa0 el 1928 la revista Ur amb el nom Krur. A Krur aparegu\xc3\xa9 un document misteri\xc3\xb3s, provinent d\'ambients herm\xc3\xa8tics de Roma i signat per Ekatlos, que contenia l\'expl\xc3\xadcita afirmaci\xc3\xb3 que la vict\xc3\xb2ria italiana a la Primera Guerra Mundial i l\'adveniment successiu del feixisme fou propiciat, si no determinat, per alguns ritus pagans etrusco-romans.'