b'\n_START_ARTICLE_\nExpansi\xc3\xb3 de l\'antiga Confederaci\xc3\xb3 Su\xc3\xafssa\n_START_PARAGRAPH_\nL\'expansi\xc3\xb3 de l\'antiga Confederaci\xc3\xb3 Su\xc3\xafssa \xc3\xa9s el per\xc3\xadode de la hist\xc3\xb2ria de Su\xc3\xafssa que abasta aproximadament des de la creaci\xc3\xb3 de les primeres aliances entre regions, a 1291, fins a l\'entrada de la Reforma Protestant en la ja madura Antiga Confederaci\xc3\xb3 Su\xc3\xafssa, el 1516. Aquesta \xc3\xa8poca es va caracteritzar en els territoris alpins per l\'establiment d\'aliances, en un principi febles, entre un nombre creixent de regions i el seu progressiu enfortiment fins a formar un estat independent de la resta de les pot\xc3\xa8ncies._NEWLINE_Va comen\xc3\xa7ar com una alian\xc3\xa7a entre les comunitats de les valls dels Alps centrals per facilitar la satisfacci\xc3\xb3 dels interessos comuns com el lliure comer\xc3\xa7 i per assegurar la pau al llarg de les importants rutes comercials a trav\xc3\xa9s de les muntanyes. A finals de l\'edat mitjana, aquesta regi\xc3\xb3 pertanyia al Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic i, a causa de la seva import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica, els emperadors Hohenstaufen li havien garantit la condici\xc3\xb3 de reichsfrei (regne lliure) a principis del segle XIII. Com a regions  reichsfrei , els cantons (o regions) d\'Uri, Schwyz i Unterwalden van quedar sota l\'autoritat directa de l\'emperador, per\xc3\xb2 fora del control intermedi de senyors feudals, per la qual cosa gaudien d\'una \xc3\xa0mplia autonomia._NEWLINE_Amb l\'auge de la dinastia dels Habsburg, els reis i ducs d\'Habsburg tractaren d\'estendre la seva influ\xc3\xa8ncia sobre aquesta regi\xc3\xb3 i situar-la sota el seu domini. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia es van produir conflictes entre els Habsburg i les comunitats de les muntanyes, que tractaven de defensar el seu estatus privilegiat com a regions reichsfrei. Els tres estats fundadors de l\' Eidgenossenschaft su\xc3\xafssa , nom que va rebre la confederaci\xc3\xb3, es van unir a principis del segle XIV a les ciutats estat de Lucerna, Zuric i Berna, i aconseguiren derrotar els ex\xc3\xa8rcits dels Habsburg en nombroses ocasions. Tamb\xc3\xa9 van treure partit que el Sacre Imperi Germ\xc3\xa0nic, durant la major part del segle XIV, va estar sota la influ\xc3\xa8ncia de la Casa de Luxemburg, que els considerava aliats potencials contra els Habsburg. El 1460 els confederats controlaven la major part del territori al sud i l\'oest del Rin fins als Alps i la serralada del Jura. A finals del segle XV i despr\xc3\xa9s lliurar dues guerres, la confederaci\xc3\xb3 es va estendre fins a sumar tretze cantons (els Dreizehn Orte): a la Guerra de Borgonya de la d\xc3\xa8cada del 1470 els confederats van assegurar la seva hegemonia a la frontera occidental i la seva vict\xc3\xb2ria en la guerra de Su\xc3\xa0bia a 1499 contra els ex\xc3\xa8rcits de l\'emperador Habsburg Maximili\xc3\xa0 I els va proporcionar la independ\xc3\xa8ncia de facto de l\'imperi. Durant la seva participaci\xc3\xb3 en les Guerres Italianes els su\xc3\xafssos van aconseguir el control sobre el Cant\xc3\xb3 de Ticino._NEWLINE_Al segle XIV van florir dues federacions similars en els Alps: en l\'actual Cant\xc3\xb3 dels Grisons es va fundar la federaci\xc3\xb3 de les Tres Lligues (Drei Bunde), i en l\'actual cant\xc3\xb3 del Valais, els Set D\xc3\xa8cims (Sieben Zenden), que es van formar com a resultat dels conflictes amb la Casa de Savoia. Cap d\'aquestes dues federacions va formar part de l\'Eidgenossenschaft, per\xc3\xb2 ambdues estaven estretament relacionades amb ella.\n_START_SECTION_\nNucli\n_START_PARAGRAPH_\nEl Bundesbrief o pacte federal de 1291 es considera el document escrit m\xc3\xa9s antic que es conserva de l\'alian\xc3\xa7a entre Uri, Schwyz i Unterwalden, els cantons fundadors de l\'Antiga Confederaci\xc3\xb3 Su\xc3\xafssa. La seva autenticitat est\xc3\xa0 subjecta a controv\xc3\xa8rsies, ja que la majoria dels historiadors involucrats consideren que va ser escrit algunes d\xc3\xa8cades m\xc3\xa9s tard. \xc3\x89s per\xc3\xb2 probable que exist\xc3\xads un contracte anterior entre les tres "comunitats del bosc", potser fins i tot des de temps de l\'interregne. Despr\xc3\xa9s de la mort de l\'emperador Albert I, el 1308, els emperadors germ\xc3\xa0nics van procedir de la casa de Luxemburg (amb l\'excepci\xc3\xb3 de Llu\xc3\xads IV de Baviera) fins a 1438, van tornar a confirmar la Freibriefe de les tres comunitats i generalment van considerar el seu estatus com a reichsfrei, desitjosos de controlar directament el pas de Sant Gotard i de debilitar la posici\xc3\xb3 de la casa rival d\'Habsburg. Unterwalden va aconseguir finalment aquest estatus de la m\xc3\xa0 del successor d\'Albert I, Enric VII el 1309. Aix\xc3\xb2 no va impedir als ducs d\'Habsburg, originaris d\'Arg\xc3\xb2via, que intentessin adjudicar-se la sobirania sobre els territoris al sud del Rin_NEWLINE_En la lluita per la corona del Sacre Imperi de 1314 entre el duc Frederic I d\'Habsburg i el rei de Baviera Llu\xc3\xads IV, els Waldst\xc3\xa4tten es van alinear amb els Wittelsbach per por que els Habsburg intentessin annexar seus territoris de nou, com ja havia fet Rodolf I. Quan el conflicte llargament gestat entre Schwyz i l\'abadia d\'Einsiedeln es va desencadenar, els Habsburg van respondre enviant un poder\xc3\xb3s ex\xc3\xa8rcit de cavallers contra els pagesos per extingir la insurrecci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 l\'ex\xc3\xa8rcit austr\xc3\xadac del germ\xc3\xa0 de Frederic, Leopold I d\'\xc3\x80ustria, va ser finalment derrotat en la Batalla de Morgarten de 1315. Despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria, els tres cantons renovar la seva alian\xc3\xa7a i Llu\xc3\xads IV tornar a confirmar la seva Reichsfreiheit.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3 dels Acht Orte\n_START_PARAGRAPH_\nEn els anys seg\xc3\xbcents les tres comunitats (els seus territoris no corresponien encara a les \xc3\xa0rees dels cantons moderns) van desenvolupar una lenta pol\xc3\xadtica d\'expansi\xc3\xb3. Uri va pactar amb la vall d\'Urseren el 1317. En 1332, la ciutat de Lucerna, en intentar arribar a la Reichsfreiheit per part dels Habsburg, es va unir a l\'alian\xc3\xa7a. En 1351, aquestes quatre comunitats del bosc (Vier Waldst\xc3\xa4tten, un nom que roman en el nom alemany i catal\xc3\xa0 del Llac dels Quatre Cantons) es van unir a la ciutat de Zuric, on la ciutadania hauria aconseguit poder a causa de l\'establiment de les Zunftordnung (lleis de gremi) i l\'expulsi\xc3\xb3 de la noblesa el 1336. La ciutat buscava tamb\xc3\xa9 suport contra la ciutat habsburguesa de Rapperswil-Jona, que havia tractat d\'enderrocar l\'alcalde de Zuric Rudolf Brun el 1350. Amb l\'ajuda dels seus nous aliats, Zuric va ser capa\xc3\xa7 de resistir el setge del duc Albert II d\'\xc3\x80ustria. La campanya va ser tan reeixida que els confederats van arribar fins i tot a conquerir la ciutat de Zug i la vall de Glarus en 1352. No obstant aix\xc3\xb2, en 1356 van haver de retornar tant Glarus com Zug als Habsburg a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la signatura del tractat de Ratisbona. A canvi, l\'emperador Carles IV de Luxemburg va recon\xc3\xa8ixer les Zunftordnung de Zuric i va confirmar el seu estatus de reichsfrei tot i haver prohibit qualsevol confederaci\xc3\xb3 interna en l\'imperi en la seva Butlla d\'Or, promulgada al gener d\'aquell any. La Casa de Luxemburg afavoria els interessos dels confederats perqu\xc3\xa8 veia en ells a un aliat contra la casa rival dels Habsburg._NEWLINE_L\'Eidgenossenschaft havia signat aliances perp\xc3\xa8tues tant amb Glarus com amb Zug a 1352 i, per tant, aquesta data es considera el punt d\'entrada d\'aquests cantons a la confederaci\xc3\xb3, encara que romanguessin sota control dels Habsburg durant uns quants anys m\xc3\xa9s._NEWLINE_A l\'oest, els Vier Waldst\xc3\xa4tten havien format una alian\xc3\xa7a amb la ciutat de Berna en 1321, i fins i tot enviat un destacament per ajudar les forces bernesa en la seva expansi\xc3\xb3 territorial contra la Casa de Savoia i els Habsburg a la Batalla de Laupen en 1339. En 1353, Berna va signar una alian\xc3\xa7a "eterna" amb la confederaci\xc3\xb3, completant la "alian\xc3\xa7a dels vuit llocs" ( Bund der Acht Orte )._NEWLINE_Aquesta alian\xc3\xa7a dels Acht Orte no constitu\xc3\xafa un estat homogeni, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s un conglomerat de vuit ciutats i territoris independents, que se sostenien no per un mateix pacte, sin\xc3\xb3 per una xarxa de sis pactes "eterns" diferents. Cadascuna de les vuit parts perseguiria els seus interessos particulars, especialment en el cas de les poderoses ciutats de Zuric i Berna. Zuric formava tamb\xc3\xa9 part d\'una alian\xc3\xa7a de ciutats situades al voltant del llac Constan\xc3\xa7a que tamb\xc3\xa9 inclo\xc3\xafa Constan\xc3\xa7a, Lindau i Schaffhausen, i durant algun temps va incloure a altres ciutats tan llunyanes com Rottweil o Ulm, i Berna seguia la seva pr\xc3\xb2pia pol\xc3\xadtica hegem\xc3\xb2nica, i particip\xc3\xa0 successivament en diverses aliances amb altres ciutats com Friburg, Murten, Biel o Solothurn. Aquesta "Confederaci\xc3\xb3 Borgonya" bernesa va ser una successi\xc3\xb3 d\'aliances vol\xc3\xa0tils doncs. Per exemple, a la batalla de Laupen, Friburg va arribar a estar enfrontat a Berna. La posici\xc3\xb3 de Berna despr\xc3\xa9s aquesta batalla es va tornar tan forta que les aliances acabaven sovint amb l\'assimilaci\xc3\xb3 de l\'aliat sota la depend\xc3\xa8ncia de Berna, com va passar, per exemple, amb Burgdorf i Payerne.\n_START_SECTION_\nConsolidaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1364, Schwyz reconquerir la ciutat de Zug i va renovar l\'alian\xc3\xa7a l\'any seg\xc3\xbcent. A la d\xc3\xa8cada del 1380, Lucerna va expandir el seu territori de manera agressiva, conquerint Wolhusen, reclamant la sobirania de la vall de Entlebuch i Sempach, anteriorment situada sota el domini Habsburg. En repres\xc3\xa0lia Leopold III, duc d\'\xc3\x80ustria va armar un ex\xc3\xa8rcit i es va enfrontar a l\' Eidgenossenschaft  prop de Sempach en 1386, on seria decisivament derrotat i mort durant la Batalla de Sempach. Aprofitant aquests esdeveniments, Glarus es va declarar independent i va constituir la seva primera Landsgeimende (dieta) el 1387. A la Batalla de N\xc3\xa4fels, de 1388, un ex\xc3\xa8rcit austr\xc3\xadac sota el comandament d\'Albert III d\'\xc3\x80ustria, successor de Leopold, va ser derrotat i en el tractat de pau signat a l\'any seg\xc3\xbcent es va determinar que Glarus mantindria la seva independ\xc3\xa8ncia dels Habsburg._NEWLINE_La folgada federaci\xc3\xb3 d\'estats es va refor\xc3\xa7ar amb acords addicionals entre els signants. A la Pfaffenbrief de 1370, els sis estats signants (sense Berna ni Glarus) es van referir a si mateixos per primera vegada com una unitat territorial (unser Eydgnossch\xc3\xa4ft). Amb aquest document van assumir l\'autoritat sobre els clergues i els van posar sota la seva legislaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, la Pfaffenbrief va prohibir els feus, i les parts es van comprometre a garantir la pau de la carretera de Zuric al Pas de Sant Gotard. Un altre tractat important va ser la Sempacherbrief  de 1393. No nom\xc3\xa9s va ser el primer document signat per les vuit parts dels Acht Orte (m\xc3\xa9s l\'associada Solothurn), sin\xc3\xb3 que a m\xc3\xa9s va determinar que cap d\'ells comen\xc3\xa7aria una guerra sense el consentiment de la resta._NEWLINE_Els confederats van donar suport a la insurrecci\xc3\xb3 d\'Appenzell, que va comen\xc3\xa7ar el 1401, contra l\'Abadia de Sankt Gallen i Frederic IV d\'Habsburg, duc de Tirol i \xc3\x80ustria Anterior. Appenzel va passar a ser un protectorat dels Acht Orte en 1411, el que va acabar amb una pau de 50 anys amb Frederic IV el 1412._NEWLINE_L\'emperador Segimon del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic va expulsar Frederic IV el 1415 pel seu suport a l\'antipapa Joan XXIII al Concili de Constan\xc3\xa7a i va animar a altres a prendre les possessions del duc, entre les quals hi havia Arg\xc3\xb2via. Despr\xc3\xa9s d\'aconseguir que l\'Emperador els garant\xc3\xads els seus privilegis (tots els cantons eren  reichsfrei) i un decret que inhabilitava el tractat de pau de 1412, els eidgenossen van conquerir Arg\xc3\xb2via. Una gran part va acabar sota el control bern\xc3\xa8s, mentre que el Comtat de Baden seria administrat per la confederaci\xc3\xb3 com a propietat comuna fins al 1798. Nom\xc3\xa9s Fricktal va seguir sota el control dels Habsburg._NEWLINE_Al Valais, el conflicte entre el Bisbat de Sion i el Ducat de Savoia, que havia condu\xc3\xaft a la separaci\xc3\xb3 el 1301 (el bisbat controlaria el Valais superior i els Savoia la part inferior), es va desencadenar de nou. Per dues vegades els Savoia ocuparien el Valais sencer, per\xc3\xb2 les dues vegades serien derrotats. Els dos tractats de pau de 1361 i 1391 restablirien l\'statu quo de 1301. Com a resultat d\'aquestes lluites, els pobles del Valais superior es van organitzar en els Sieben Zenden ("7/10") al voltant de 1355, i acabarien aquestes guerres com a petits estats pr\xc3\xa0cticament independents: una situaci\xc3\xb3 similar a la dels cantons de l\'Eidgenossenschaft._NEWLINE_En els Grisons, anomenats llavors Churwalchen , el bisbe de Chur i moltes fam\xc3\xadlies nobles locals van competir pel control de la regi\xc3\xb3, que comptava amb molts passos alpins. Al llarg del segle XIV van apar\xc3\xa8ixer tres lligues de comunitats lliures. La Gotteshausbund ("Lliga de la Casa de D\xc3\xa9u"), que ocupava la zona de Chur i Engadin, es va fundar quan el bisbe va planejar el 1367 lliurar l\'administraci\xc3\xb3 de la seva di\xc3\xb2cesi als Habsburg. Va comprar la seva llibertat pagant el deute del bisbe i en les d\xc3\xa8cades seg\xc3\xbcents va incrementar el seu control sobre l\'administraci\xc3\xb3 del bisbat, fins que el regent del bisbe va ser deposat el 1452. A la vall superior del Rin es va fundar la  Grauer Bund  ("Lliga Grisa") en 1395 sota la direcci\xc3\xb3 de l\'abat de l\'Abadia de Disentis, i inclo\xc3\xafa no nom\xc3\xa9s les comunitats de camperols sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 la noblesa local, el que va acabar amb el feu d\'aquesta \xc3\xbaltima. Pel volts del 1424 la Lliga Grisa estava dominada per les comunitats lliures, i va establir uns estatuts m\xc3\xa9s democr\xc3\xa0tics._NEWLINE_El 1426, Ottolino Zoppo va pactar la pau entre el ducat de Mil\xc3\xa0 i l\'Antiga Confederaci\xc3\xb3 Su\xc3\xafssa, a la que el ducat havia derrotat en 1422 en la batalla d\'Arbedo.\n_START_SECTION_\nCrisi interna\n_START_PARAGRAPH_\nLes relacions entre els cantons individuals de la confederaci\xc3\xb3 no estaven lliures de tensions. Es va evitar amb prou feines un primer topada entre Berna i els  Vier Waldst\xc3\xa4tten  a causa del conflicte de Raron (Berna donava suport als barons de Raron, mentre que els cantons del bosc s\'alineaven amb els Sieben Zenden) Valais superior. Els barons locals de Raron es van situar com la fam\xc3\xadlia dominant del Valais superior a finals del segle XIV i van competir amb el bisbe de Sion pel control de vall. Quan l\'emperador Segimon els va nomenar comtes en 1413 i va ordenar al bisbe que lliur\xc3\xa9s els seus territoris als Von Raron el 1414 es va desencadenar una revolta. Per a l\'any seg\xc3\xbcent ambd\xc3\xb3s contendents havien perdut, ja que els Von Raron no van aconseguir expulsar el bisbe, que com a contrapartida havia concedit grans privilegis als Sieben Zenden mitjan\xc3\xa7ant la signatura del Tractat de Seta del 1415._NEWLINE_L\'Antiga Guerra de Zuric, que va comen\xc3\xa7ar com una disputa sobre la successi\xc3\xb3 del comte de Toggenburg, va ser una prova m\xc3\xa9s seriosa per a la unitat dels Acht Orte. Zuric no acceptava les reivindicacions de Schwyz i Glarus, que estaven recolzats per la resta dels cantons, i el 1438 va declarar un embargament, amb la qual cosa interrompia el subministrament de gra. La resta de membres de la confederaci\xc3\xb3 van expulsar Zuric d\'aquesta en 1440 i li van declarar la guerra. En repres\xc3\xa0lia, Zuric va pactar amb els Habsburg en 1442. La resta de cantons van envair Zuric i van assetjar la ciutat, per\xc3\xb2 van ser incapa\xc3\xa7os de capturar-la. En 1446 ambdues parts contendents estaven exhaustes i es va signar una pau preliminar. El 1450, les dues parts van signar la pau definitiva i Zuric va ser admesa de nou a la confederaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 va haver de dissoldre la seva alian\xc3\xa7a amb els Habsburg. Aquest conflicte \xc3\xa9s significatiu, ja que demostra que la confederaci\xc3\xb3 havia crescut fins a formar una alian\xc3\xa7a pol\xc3\xadtica tan estreta que no tolerava tend\xc3\xa8ncies separatistes dels seus membres._NEWLINE_El final de la dinastia dels comtes de Toggenburg el 1436 va tenir tamb\xc3\xa9 efectes en els Grisons. En els seus antics territoris de Pr\xc3\xa4ttigau i Davos, els (inicialment onze, despr\xc3\xa9s de la fusi\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s deu) pobles van fundar la Zehngerichtebund ("Lliga de les Deu jurisdiccions"). Per 1471, les tres lligues juntament amb la ciutat de Chur, havien format una federaci\xc3\xb3 d\'estrets lla\xc3\xa7os, basada en l\'assist\xc3\xa8ncia militar i pactes de lliure comer\xc3\xa7 entre les parts, que inclo\xc3\xafa una dieta federal com\xc3\xba: les  Drei Bunde  (Tres Lligues) havien nascut, encara que l\'alian\xc3\xa7a no es conclouria oficialment en forma de contracte escrit fins a 1524.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3 posterior\n_START_PARAGRAPH_\nA la segona meitat del segle XV la confederaci\xc3\xb3 va expandir els seus territoris. Al nord, les ciutats anteriorment controlades pels Habsburg de Schaffhausen i Stein am Rhein havien passat a ser reichsfrei el 1415, despr\xc3\xa9s de l\'expulsi\xc3\xb3 de Frederic IV. Les dues ciutats, d\'import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica -oferien els dos \xc3\xbanics ponts fortificats sobre el Rin entre Constan\xc3\xa7a i Basilea-no nom\xc3\xa9s estaven enfrontades amb els barons de la ve\xc3\xafna Hegau sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 es trobaven sota la pressi\xc3\xb3 dels ducs d\'Habsburg, que buscaven reintegrar les ciutats sota el seu domini. L\'1 juny 1454 Schaffhausen va passar a ser un membre associat (Zugewandter Ort) de la confederaci\xc3\xb3 a aliar-se amb sis dels vuit cantons (Uri i Unterwalden no van participar). Amb l\'ajuda dels confederats van repel\xc2\xb7lir un ex\xc3\xa8rcit de 2.000 homes dels Habsburg a l\'est de Thayngen. Stein am Rhein va pactar una alian\xc3\xa7a semblant el 6 de desembre de 1459._NEWLINE_La ciutat de Sankt Gallen havia passat a ser lliure el 1415, per\xc3\xb2 mantenia un conflicte amb el seu abat, que va intentar que caigu\xc3\xa9s sota la seva influ\xc3\xa8ncia. Per\xc3\xb2 com els ducs d\'Habsburg van ser incapa\xc3\xa7os de donar-li cap mena de suport, es va veure for\xc3\xa7ada a demanar ajuda als confederats, i l\'abadia va passar a ser un protectorat de la confederaci\xc3\xb3 el 17 d\'agost de 1451. La ciutat va ser acceptada com a estat associat el 13 de juny de 1454. Friburg, una altra ciutat dels Habsburg, va passar a estar controlada pel Duc de Savoia durant la d\xc3\xa8cada de 1440 i va haver d\'acceptar el duc com al seu senyor el 1452. No obstant aix\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 es va aliar amb Berna a 1454, passant a ser un estat associat. Dues ciutats que van demanar ajuda als  Eidgenossen  contra els Habsburg van ser Rottweil, que va passar a ser estat associat el 18 de juny de 1463 i Mulhausen, que va fer el mateix el 17 de juny de 1466, mitjan\xc3\xa7ant una alian\xc3\xa7a amb Berna (i Solothurn). A Rapperswil, un enclavament habsburg al Llac de Zuric dins el territori confederat, un cop d\'estat de 1458 favorable a la confederaci\xc3\xb3 va portar a la ciutat a ser un protectorat de l\'Eidgenossenschaft el 1464._NEWLINE_El duc Segimon d\'\xc3\x80ustria es va veure embolicat en una lluita pel poder amb el Papa Pius II pel nomenament d\'un bisbe a Tirol el 1460. Quan el duc va ser expulsat pel Papa es va produir una situaci\xc3\xb3 similar a la de 1415. La confederaci\xc3\xb3 es va aprofitar dels problemes dels Habsburg i va conquerir Turg\xc3\xb2via i la regi\xc3\xb3 de Sargans a la tardor de 1460, que van passar a ser propietats administrades en com\xc3\xba. En un tractat de pau de l\'1 de juny de 1461, el duc no va tenir m\xc3\xa9s alternativa que acceptar la nova situaci\xc3\xb3._NEWLINE_Els su\xc3\xafssos tamb\xc3\xa9 van mostrar inter\xc3\xa8s a estendre la seva influ\xc3\xa8ncia al sud dels Alps per assegurar la ruta comercial a trav\xc3\xa9s del Pas de Sant Gotard cap a Mil\xc3\xa0. En 1331 van comen\xc3\xa7ar a estendre la seva influ\xc3\xa8ncia mitjan\xc3\xa7ant acords pac\xc3\xadfics, per\xc3\xb2 en el segle XV es van involucrar militarment. El 1403 l\'Alta Leventina, la vall al sud del pas, va passar a ser un protectorat d\'Uri. Durant tot el segle XV es va produir una lluita de resultats variables entre els su\xc3\xafssos i el Ducat de Mil\xc3\xa0. El 1439 Uri va assumir el control complet de l\'Alta Leventina, regi\xc3\xb3 sobre la qual el Ducat de Mil\xc3\xa0 va abandonar les seves reivindicacions dos anys m\xc3\xa9s tard. Els su\xc3\xafssos van conquerir violentament dues vegades l\'actual Cant\xc3\xb3 de Ticino i la vall d\'Ossola, per\xc3\xb2 les dues vegades van ser reconquerits pels milanesos tots els territoris, excepte Leventina. Les dues vegades els su\xc3\xafssos van aconseguir, malgrat la seva derrota, negociar tractats de pau favorables als seus interessos.\n_START_SECTION_\nMercenaris su\xc3\xafssos\n_START_PARAGRAPH_\nEn les Guerres de Borgonya, els soldats su\xc3\xafssos s\'havien guanyat a reputaci\xc3\xb3 de ser gaireb\xc3\xa9 invencibles, i els seus serveis mercenaris van ser requerits cada vegada amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia per les pot\xc3\xa8ncies europees de l\'\xc3\xa8poca. D\'aquesta manera, els soldats entrenats en les batalles per la independ\xc3\xa8ncia dels seus territoris, dels reis i els emperadors, van passar a lluitar al servei dels grans senyors a canvi d\'una paga._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s de les Guerres de Borgonya, els cantons van establir acords individuals per a la contractaci\xc3\xb3 de mercenaris amb molts interessats, incloent-hi el Papa - La Gu\xc3\xa0rdia su\xc3\xafssa papal es va fundar el 1505 i va comen\xc3\xa7ar a operar l\'any seg\xc3\xbcent. Es van signar m\xc3\xa9s contractes amb Fran\xc3\xa7a (una gu\xc3\xa0rdia su\xc3\xafssa de mercenaris seria destru\xc3\xafda en l\'assalt del Palau de les Teuleries a Par\xc3\xads el 1792), el Ducat de Savoia, \xc3\x80ustria i altres. Els mercenaris su\xc3\xafssos tindrien un paper inicialment important, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard secundari, en els camps de batalla d\'Europa fins a finals del segle XVIII._NEWLINE_Les forces su\xc3\xafsses es van veure aviat involucrades en les Guerres d\'It\xc3\xa0lia entre els Valois i els Habsburg pel control del nord d\'It\xc3\xa0lia. Quan el poder del Ducat de Mil\xc3\xa0 es va esvair a causa d\'aquestes guerres els su\xc3\xafssos van aconseguir finalment el control del Ticino complet. El 1500 van ocupar les fortaleses d\'import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica de Bellinzona, que el rei Llu\xc3\xads XII de Fran\xc3\xa7a, que governava Mil\xc3\xa0 en aquella \xc3\xa8poca, va cedir definitivament el 1503. De 1512 en endavant, els confederats van lluitar en el b\xc3\xa0ndol del Papa Juli II i la seva Lliga Santa contra els francesos en els territoris al sud dels Alps. Despr\xc3\xa9s d\'alguns \xc3\xa8xits primerencs, i despr\xc3\xa9s d\'haver conquerit gran part del territori del Ducat de Mil\xc3\xa0, van ser derrotats finalment per l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s a la Batalla de Marignano el 1515, la qual cosa va posar fi a les intervencions militars de la confederaci\xc3\xb3, exceptuant els serveis mercenaris sota banderes estrangeres. El resultat d\'aquestes maniobres va ser l\'obtenci\xc3\xb3 del Ticino com a regi\xc3\xb3 administrativa com\xc3\xba de la confederaci\xc3\xb3 i l\'ocupaci\xc3\xb3 de la vall del riu Adda (Veltin, Bormio i Chiavenna) per les  Drei Bunde , que seguirien depenent dels Grisons fins al 1797, amb una breu interrupci\xc3\xb3 durant la Guerra dels Trenta Anys.\n_START_SECTION_\nEls Dreizehn Orte\n_START_PARAGRAPH_\nTant Friburg com Solothurn, que havien participat en les Guerres de Borgonya, volien unir-se a la confederaci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la guerra, el que hauria desequilibrat la balan\xc3\xa7a a favor dels cantons urbans. Els cantons rurals s\'hi van oposar fortament. El 1477 van fer una marxa cap a les ciutats en com a protesta._NEWLINE_A Stans va tenir lloc una Tagsatzung per resoldre el contenci\xc3\xb3s en 1481, per\xc3\xb2 la guerra semblava inevitable. Un ermit\xc3\xa0 local, Nicolau de Fl\xc3\xbce, va ser consultat sobre la situaci\xc3\xb3. Va demanar que es transmet\xc3\xa9s un missatge als membres de la Tagsatzung de part seva. Els detalls del missatge no han arribat fins als notres dies, per\xc3\xb2 el que \xc3\xa9s cert \xc3\xa9s que va calmar els temperaments. Friburg i Solothurn van ser admesos a la confederaci\xc3\xb3._NEWLINE_Temps despr\xc3\xa9s que s\'establissin pactes bilaterals a\xc3\xafllats entre les lligues dels Grisons i alguns cantons de la confederaci\xc3\xb3 des de principis del segle XV, la federaci\xc3\xb3 de les Tres Lligues en conjunt va passar a ser un estat associat de la confederaci\xc3\xb3 el 1498, en signar aliances amb els set cantons orientals._NEWLINE_Quan els confederats van refusar acceptar les resolucions de la Dieta Imperial de 1495 a Worms, es va desencadenar la guerra de Su\xc3\xa0bia (Schwabenkrieg, o Schweizernkrieg a Alemanya) el 1499, enfrontant a la confederaci\xc3\xb3 a la Lliga de Su\xc3\xa0bia i l\'emperador Maximili\xc3\xa0 I d\'Habsburg. Despr\xc3\xa9s d\'algunes batalles als voltants de Schaffhausen, al Vorarlberg austr\xc3\xadac i en els Grisons, on els confederats van collir m\xc3\xa9s vict\xc3\xb2ries que derrotes, la Batalla de Dornach, en qu\xc3\xa8 va morir el comandant de l\'Emperador, va posar fi a la guerra. El setembre de 1499 es va signar un tractat de pau a Basilea que establia la independ\xc3\xa8ncia de facto de l\'Eidgenossenschaft, tot i que seguiria sent nominalment part del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic fins despr\xc3\xa9s de la Guerra dels Trenta Anys i no es va incloure en el sistema de Cercles Imperials en 1500._NEWLINE_Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia directa de la Guerra de Su\xc3\xa0bia, els estats pr\xc3\xa8viament associats de Basilea i Schaffhausen es van unir a la confederaci\xc3\xb3 el 1501. El 1513, Appenzell va seguir el mateix cam\xc3\xad, i va passar a ser el tretz\xc3\xa8 membre. Les ciutats de Sankt Gallen, Biel/Bienne, M\xc3\xbclhausen i Rottweil, aix\xc3\xad com les Tres Lligues en els Grisons van ser associats de la confederaci\xc3\xb3 (Zugewandte Orte). Valais seria un estat associat el 1529.\n_START_SECTION_\nMites i llegendes\n_START_PARAGRAPH_\nEls esdeveniments descrits en la saga de Guillem Tell, que haurien tingut lloc al voltant de 1307, no estan recolzats per evid\xc3\xa8ncies hist\xc3\xb2riques. Aquest relat, com la de R\xc3\xbctlischwur (el jurament del R\xc3\xbctli), un prat sobre el Llac Lucerna, sembla datar de finals del segle XV, i formar part d\'una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de relats populars de 1470, el Weisse Buch von Sarnen. Es considera generalment una glorificaci\xc3\xb3 fict\xc3\xadcia de les lluites de la independ\xc3\xa8ncia dels Waldst\xc3\xa4tten._NEWLINE_La llegenda d\'Arnold von Winkelried apareix registrada a mitjan segle XVI, les primeres cr\xc3\xb2niques de la Batalla de Sempach no li esmenten. Es diu que Winkelried va obrir una bretxa en les l\xc3\xadnies de la infanteria austr\xc3\xadaca llan\xc3\xa7ant-se cap a les seves llances i tombant els enemics amb el seu cos, de manera que els confederats van poder atacar a trav\xc3\xa9s de l\'obertura.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament social\n_START_PARAGRAPH_\nEls canvis soferts al voltant del segle XIII van exercir una profunda influ\xc3\xa8ncia en la societat. Gradualment, la poblaci\xc3\xb3 de serfs va esdevenir una agrupaci\xc3\xb3 de camperols lliures i ciutadans. A les ciutats -que eren petites, segons els criteris actuals, ja que Basilea tenia 10.000 habitants mentre que Zuric, Berna, Lausana i Friburg tenien uns 5.000 cadascuna- el desenvolupament va ser natural, i els senyors feudals aviat les van dotar d\'una certa autonomia, en particular sobre la seva administraci\xc3\xb3 interna. A principis del segle XIV els artesans de les ciutats van comen\xc3\xa7ar a formar gremis i van prendre el control pol\xc3\xadtic, especialment a les ciutats situades al llarg del Rin, com a Als\xc3\xa0cia, Basilea, Schaffhausen, Zurich o Chur. (Per\xc3\xb2 no, per exemple, a Berna o Lucerna- o, a Frankfurt- on una aristocr\xc3\xa0cia forta va inhibir aquest desenvolupament). Les ciutats gremials tenien una estructura relativament democr\xc3\xa0tica, amb el govern d\'un concili elegit pels ciutadans._NEWLINE_A les \xc3\xa0rees rurals la poblaci\xc3\xb3 en general gaudia de menys llibertats, per\xc3\xb2 alguns senyors van dur a terme la colonitzaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa0rees remotes atorgant privilegis als pioners. Un moviment de colonitzaci\xc3\xb3 bastant conegut va ser el de Walser, del Valais als Grisons, que va produir assentaments en alguns valls al segle XIV. A les \xc3\xa0rees muntanyoses, la comunitat dirigia comunament l\'explotaci\xc3\xb3 dels camps comuns, els Alps i els boscos (importants com a protecci\xc3\xb3 contra allaus). Les comunes de la vall cooperaven estretament i van comen\xc3\xa7ar a comprar propietats als terratinents de la noblesa o simplement a desposseir-los de les seves terres per la for\xc3\xa7a. Es van formar dietes regionals, les Landsgmeinden, per tractar l\'administraci\xc3\xb3 de les comunes, i tamb\xc3\xa9 s\'utilitzaven com a tribunal superior i per escollir representants, els Landamann._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 tant els ciutadans pobres com els rics i els camperols tenien els mateixos drets (encara que no el mateix estatus), no tots eren iguals. Els emigrants que arribaven a una ciutat no tenien drets pol\xc3\xadtics i eren anomenats Hintersassen. En \xc3\xa0rees rurals, havien de pagar per treballar les terres comuns. Nom\xc3\xa9s se\'ls garantien plens drets quan adquirien la ciutadania, q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 que no depenia nom\xc3\xa9s de la seva riquesa (ja que havien de comprar la ciutadania), sin\xc3\xb3 que a m\xc3\xa9s havien d\'haver viscut per algun temps, especialment si vivien en \xc3\xa0rees rurals._NEWLINE_Les ciutats van seguir una pol\xc3\xadtica d\'expansi\xc3\xb3 territorial per aconseguir el control de les \xc3\xa0rees rurals circumdants, de les quals depenien, emprant el poder militar o, sovint, mitjans m\xc3\xa9s subtils com la compra de les seves terres, o l\'acceptaci\xc3\xb3 com a ciutadans dels serfs (alliberant-los per tant:  "Stadtluft macht frei"  - "l\'aire de la ciutat allibera") d\'un senyor feudal. Els pagesos posse\xc3\xafen la seva terra, els pobles administraven les seves propietats comuns i els pagesos participaven com a jurat a la cort de la ciutat. Havien, per\xc3\xb2, de servir militarment a la ciutat, la qual cosa inclo\xc3\xafda, d\'altra banda, el dret a posseir les seves pr\xc3\xb2pies armes._NEWLINE_Basilea va passar a ser el centre educatiu i cient\xc3\xadfic en la segona meitat del segle XV. La ciutat va albergar el Concili de Basilea de 1431-1447 i, el 1460, es va fundar la Universitat de Basilea que atrauria a molts pensadors notables, com Erasme o Paracels.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 dels cantons era d\'unes 600.000 \xc3\xa0nimes al voltant del 1400 i va cr\xc3\xa9ixer fins a 800.000 pels volts del 1500. La producci\xc3\xb3 de gra era suficient nom\xc3\xa9s en algunes de les regions menys elevades, mentre que la major part del territori depenia de la importaci\xc3\xb3 de blat, civada o ordi. En els Alps, on la collita de gra sempre va ser particularment baixa a causa del clima, es va produir una transici\xc3\xb3 cap a la producci\xc3\xb3 de formatge i mantega de llet de vaca. A mesura que les carreteres van millorar i es van tornar m\xc3\xa9s segures, va cr\xc3\xa9ixer el comer\xc3\xa7 entre les ciutats._NEWLINE_Les ciutats tenien mercats i centres de comer\xc3\xa7 d\'import\xc3\xa0ncia, i es trobaven en les carreteres que travessaven els Alps. Es va desenvolupar la manufactura t\xc3\xa8xtil, sobretot a Sankt Gallen. El formatge (especialment l\'emmental i el Gruy\xc3\xa8re) va ser un producte molt exportat. Les exportacions de les ciutats su\xc3\xafsses arribaven a gran dist\xc3\xa0ncia, fins al Llevant i Pol\xc3\xb2nia._NEWLINE_Al segle XV, els serveis mercenaris van passar a ser un important factor econ\xc3\xb2mic. El Reisl\xc3\xa4uferei (servei mercenari), atreia nombrosos joves aventurers su\xc3\xafssos que veien en ell una manera d\'escapar a la pobresa de les seves llars. Les pagues no nom\xc3\xa9s eren rebudes pels els mercenaris, sin\xc3\xb3 que els seus cantons originaris tamb\xc3\xa9 rebien una part, i el Reisl\xc3\xa4uferei, tot i ser fortament criticat en l\'\xc3\xa8poca per disminuir els recursos humans de la confederaci\xc3\xb3, es va tornar popular entre els joves pagesos dels cantons rurals.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nInicialment, l\'Eidgenossenschaft no estava unida per un pacte singular, sin\xc3\xb3 per conjunt complet de pactes solapats i tractats bilaterals separats entre diversos membres, d\'exig\xc3\xa8ncies m\xc3\xadnimes. Les parts generalment acordaven lluitar per preservar la pau en els seus territoris, ajudar-se amb els contenciosos militars i definir un cert arbitratge per a les seves disputes. La Sempacherbrief de 1393 va ser el primer tractat que va unir els vuit cantons i, per tant, establir una assemblea federal. La Tagsatzung es va desenvolupar al segle XV. El segon tractat d\'unificaci\xc3\xb3 seria l\'Stans Verkommnis de 1481._NEWLINE_El Tagsatzung es reunia normalment moltes vegades a l\'any. Cada cant\xc3\xb3 delegava el seu vot en dos representants, la qual cosa normalment inclo\xc3\xafa tamb\xc3\xa9 els estats associats. Inicialment, el cant\xc3\xb3 on es reunien els delegats presidia la trobada, per\xc3\xb2 en el segle XVI Zuric va assumir la presid\xc3\xa8ncia (Vorort) de forma permanent, i Baden va passar a ser el lloc de trobada._NEWLINE_El Tagsatzung tractava tots els assumptes entre cantons i exercia tamb\xc3\xa9 com a cort d\'arbitratge on dirimir les disputes entre els estats membres, o tamb\xc3\xa9 era el lloc on sancionar els membres que dissentien, com va passar a la Vella Guerra de Zuric. Tamb\xc3\xa9 organitzava i supervisava l\'administraci\xc3\xb3 de les propietats comuns, com el Comtat de Baden, Freiamt, el Cant\xc3\xb3 de Turg\xc3\xb2via, la vall del Rin entre el llac Constan\xc3\xa7a i Chur o les del Cant\xc3\xb3 de Ticino. Els administradors d\'aquestes propietats comunes exercien el seu c\xc3\xa0rrec durant dos anys, i pertanyien cada per\xc3\xadode a un cant\xc3\xb3 diferent._NEWLINE_Malgrat el seu car\xc3\xa0cter informal (no hi havia una base legal formal que descrigu\xc3\xa9s les compet\xc3\xa8ncies), els Tagsatzung eren un important instrument dels inicialment vuit, i m\xc3\xa9s tard tretze cantons, per decidir sobre mat\xc3\xa8ries intercantonals. Tamb\xc3\xa9 va demostrar ser un important instrument en el desenvolupament del sentiment d\'unitat entre cantons de vegades molt individualistes. Lentament, es van anar definint com l\'Eidgenossenschaft i es van anar considerant a si mateixos com a tretze estats separats amb febles lla\xc3\xa7os d\'uni\xc3\xb3.'