b'\n_START_ARTICLE_\nIelizaveta Pol\xc3\xb3nskaia\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nIelizaveta Grig\xc3\xb3rievna provenia d\'una fam\xc3\xadlia jueva de parla russa. El seu pare, Grigori Lv\xc3\xb3vitx Movxenson  (1861\xe2\x80\x931915), nascut a Daugavpils, era un enginyer que s\'havia graduat amb alts honors a l\'Institut Polit\xc3\xa8cnic de Riga.La seva mare, Xarlotta Il\xc3\xadtxnina, nascuda Meilakh (1861-1946) provenia d\'una gran fam\xc3\xadlia de comerciants jueus de Bia\xc5\x82ystok.El primer idioma de la seva fam\xc3\xadlia era el rus, per\xc3\xb2 a Liza tamb\xc3\xa9 se li va ensenyar franc\xc3\xa8s, alemany, itali\xc3\xa0 i angl\xc3\xa8s. A causa de la condici\xc3\xb3 d\'enginyer del seu pare, se li va concedir el dret de viure fora de la demarcaci\xc3\xb3 jueva, i la fam\xc3\xadlia es va moure amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia. Just despr\xc3\xa9s del naixement de Liza, es van traslladar a \xc5\x81\xc3\xb3d\xc5\xba, on va passar la major part de la seva infantesa.Movxenson va ser educada formalment al gymnasium femen\xc3\xad, on es va interessar per la pol\xc3\xadtica. Movxenson es va unir (amb l\'ajuda de la seva mare) a grups secrets que estudiaven Belinski i economia pol\xc3\xadtica. Tot i aix\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 va estudiar el judaisme amb un rab\xc3\xad, i "no nom\xc3\xa9s les hist\xc3\xb2ries en si mateixes, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 el llenguatge b\xc3\xadblic (tot i que en la traducci\xc3\xb3 russa) van causar una profunda impressi\xc3\xb3 en ella; el seu vers solemne i ret\xc3\xb2ric est\xc3\xa0 sovint marcat pels eslavonismes."_NEWLINE_Preocupat pels pogroms del 1905, el seu pare va enviar Liza, la seva mare i el seu germ\xc3\xa0 Aleksandr a Berl\xc3\xadn, on vivia la germana de Xarlotta, Fanni; Liza es va incorporar a un altre grup d\'estudis per a joves, on va llegir Marx. L\xe2\x80\x99any seg\xc3\xbcent la fam\xc3\xadlia es va traslladar a Sant Petersburg, on va comen\xc3\xa7ar a treballar per a la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula bolxevic a la secci\xc3\xb3 de Semi\xc3\xa0nnikov del districte de N\xc3\xa9vskaia Zastava, i ocasionalment enviada a Finl\xc3\xa0ndia a recollir fulletons de Vlad\xc3\xadmir Lenin per distribuir a Sant Petersburg. El 1908, per evitar l\'arrest i continuar la seva formaci\xc3\xb3, se\'n va anar a Par\xc3\xads, on es va matricular a l\'escola de medicina de La Sorbona. Assistia a reunions del Partit Obrer Socialdem\xc3\xb2crata Rus, on va con\xc3\xa8ixer joves que compartien el seu amor per la poesia i la van presentar als poetes simbolistes russos, que li van causar una profunda impressi\xc3\xb3. El 1909 aquests amics la van presentar a Ili\xc3\xa0 Erenburg, una reuni\xc3\xb3 que va ser significativa per a tots dos. Durant un temps van ser inseparables (van mantenir una breu relaci\xc3\xb3 sentimental) i va ser ella qui va introduir Erenburg a la poesia moderna i va inspirar els seus primers versos, tal com descriu a les seves mem\xc3\xb2ries.Leslie Dorfman Davis escriu: "A part de la poesia, Erenburg i Mov\xc5\xa1enson compartien un impuls sat\xc3\xadric que va provocar la desaprovaci\xc3\xb3 d\'alguns dels seus camarades m\xc3\xa9s vells. [...] Mov\xc5\xa1enson i Erenburg [conjuntament] van publicar dues revistes, B\xc3\xadvxie liudi ("Persones anteriors") i T\xc3\xadkhoie semeistvo ("Una fam\xc3\xadlia tranquil\xc2\xb7la"), en qu\xc3\xa8 "m\xc3\xa9s aviat c\xc3\xa0usticament, sense cap mena de rever\xc3\xa8ncia, es burlaven de les maneres del cercle bolxevic, i insultaven fins i tot els" caps "(Plekh\xc3\xa0nov, Lenin, Trotski) i, per tant, van tenir una resposta sensacional". [...] Tot i que es van barallar i Erenburg es va enamorar d\xe2\x80\x99una altra dona, Ekaterina Schmidt, ell i Mov\xc5\xa1enson van seguir sent amics i van mantenir correspond\xc3\xa8ncia fins a la seva mort."  Mentre era a Par\xc3\xads, Liza es va familiaritzar amb escriptors russos i francesos i es va allunyar de la seva afiliaci\xc3\xb3 amb els bolxevics; a difer\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99altres membres de la comunitat d\'emigrats (per\xc3\xb2 com Erenburg), parlava franc\xc3\xa8s i es trobava immersa en la vida intel\xc2\xb7lectual i art\xc3\xadstica de la ciutat. Va ser tamb\xc3\xa9 a Par\xc3\xads que va publicar els seus primers poemes._NEWLINE_El 1914 es va graduar a l\'escola de medicina, i despr\xc3\xa9s de l\'esclat de la Primera Guerra Mundial , va treballar durant uns mesos en un hospital de Nancy i despr\xc3\xa9s va ajudar a dirigir un hospital militar de nova organitzaci\xc3\xb3 a Neuilly-sur-Seine. Al mar\xc3\xa7 de 1915, es va assabentar que els metges russos que s\'havien entrenat a l\'estranger se\'ls va demanar que tornessin i rebessin diplomes russos perqu\xc3\xa8 poguessin servir al front oriental, i va tornar a R\xc3\xbassia a trav\xc3\xa9s d\'un vaixell de vapor cap a Gr\xc3\xa8cia i un tren a trav\xc3\xa9s dels Balcans. A la seva arribada a Petrograd, va trobar la fam\xc3\xadlia plorant la mort del seu pare; va obtenir el seu diploma a la Universitat de Tartu i el t\xc3\xadtol de lekar (metge) al juliol i va anar al front de Gal\xc3\xadtsia, on va romandre fins a l\'abril de 1917 supervisant una divisi\xc3\xb3 epidemiol\xc3\xb2gica del 8\xc3\xa8 Ex\xc3\xa8rcit.  Va ser durant aquest per\xc3\xadode que va con\xc3\xa8ixer a un enginyer anomenat Lev Dav\xc3\xaddovitx Polonski a K\xc3\xadev; es van convertir en amants i van tenir un fill, Mikha\xc3\xafl (1916-1995).  Tot i que no es van casar (la relaci\xc3\xb3 va acabar per culpa d\'una altra dona amb qui ell ja estava comprom\xc3\xa8s), Liza va agafar el seu cognom (fou coneguda com a Pol\xc3\xb3nskaia durant la resta de la seva vida) i ambd\xc3\xb3s van mantenir correspond\xc3\xa8ncia. Tanmateix, Lev li va demanar que es cas\xc3\xa9s amb ell despr\xc3\xa9s de morir la seva dona, per\xc3\xb2 ella s\'hi va negar, i va preferir la seva independ\xc3\xa8ncia). Va deixar el seu infant amb la seva fam\xc3\xadlia i va tornar breument al front.\n_START_SECTION_\nCarrera\n_START_PARAGRAPH_\nAl seu retorn final a Petrograd a la primavera de 1917, va tenir poc temps per a la pol\xc3\xadtica o la literatura; per tal de donar suport a la seva fam\xc3\xadlia, que es trobava en una situaci\xc3\xb3 complicada despr\xc3\xa9s de la mort del seu pare, va ocupar un lloc d\'ajudant d\'un metge de la benefic\xc3\xa8ncia municipal a l\'illa Vassilievski i va ser nom\xc3\xa9s espectadora quan es va produir la Revoluci\xc3\xb3 d\'Octubre.  Des de llavors fins als anys trenta, va treballar en diferents \xc3\xa0mbits m\xc3\xa8dics sovi\xc3\xa8tics, combinant la medicina amb la seva tasca com a escriptora.A l\'hivern de 1918-19 escrivia en els seus moments lliures, i quan es va assabentar (per un anunci al tramvia) dels cursos que oferia l\'Estudi de Traductors a l\'editorial Literatura Mundial, recentment creada per Maksim Gorki, immediatament es va dirigir a la Casa Muruzi i es va inscriure a les classes de poesia de Nikolai Gumiliov i de teoria liter\xc3\xa0ria de V\xc3\xadktor Xklovski. Va ser all\xc3\xa0 on va con\xc3\xa8ixer i fer amistat amb els escriptors que ben aviat formarien els Germans Serapion; estava especialment propera a Lev Lunts, a qui anomenava "el m\xc3\xa9s serapionista" del grup, i amb qui compartia la seva insist\xc3\xa8ncia en la independ\xc3\xa8ncia art\xc3\xadstica i la import\xc3\xa0ncia de la literatura occidental (a difer\xc3\xa8ncia de l\'"escitisme" o exclusivitat russa, que era popular en aquell moment). Fins i tot despr\xc3\xa9s de la lenta dissoluci\xc3\xb3 del grup (al voltant de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca de l\xe2\x80\x99emigraci\xc3\xb3 de Lunts el 1923 i la seva prematura mort el 1924), va mantenir contacte amb diversos serapionistes i els seus amics, particularment Veniam\xc3\xadn Kaverin i Kornei Txukovski. Va publicar el seu segon recull de versos, "Sota una pluja de pedra", en rus: \xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4 \xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xbc \xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc, el 1923; en el moment del seu tercer recull, "Un calendari obstinat", en rus: \xd0\xa3\xd0\xbf\xd1\x80\xd1\x8f\xd0\xbc\xd0\xbe \xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x8c el 1929, havia comen\xc3\xa7at a passar "de la poesia estrictament l\xc3\xadrica a les balades, els poemes narratius i els retrats literaris". A partir de la d\xc3\xa8cada del 1920 va treballar com a traductora (va comen\xc3\xa7ar amb "Ballad of East and West" de Rudyard Kipling) i va traduir al rus obres de Shakespeare, Victor Hugo, Julian Tuwim i d\xe2\x80\x99altres, a m\xc3\xa9s de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8pica arm\xc3\xa8nia David de Sassun. Txukovski tamb\xc3\xa9 la va ajudar a establir-se com a poetessa per a nens.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1930 i 1940\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1931 Pol\xc3\xb3nskaia va deixar la pr\xc3\xa0ctica de la medicina per convertir-se en escriptora a temps complet, centrada en esbossos en prosa; El canvi de l\'escriptura creativa al periodisme era habitual entre les poetesses de l\'\xc3\xa8poca, com per exemple la seva amiga Maria Xk\xc3\xa1pskaia.Cap al final de la d\xc3\xa8cada "patia d\'una malaltia del cor preocupant, el que interferia amb el seu treball i contribu\xc3\xafa a brots recurrents de desesperaci\xc3\xb3", per\xc3\xb2 poc despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 alemanya de R\xc3\xbassia ella i la seva fam\xc3\xadlia van haver de marxar de Leningrad pels Urals, primer a Polazna i despr\xc3\xa9s (des de novembre de 1942) a M\xc3\xb3lotov.  Durant aquest per\xc3\xadode va treballar com a metge escolar, per\xc3\xb2 al seu retorn a Leningrad el 1944 va tornar a ser escriptora a temps complet.\n_START_SECTION_\nPostguerra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la guerra, va patir contratemps tant personals com professionals. El desembre de 1945, la seva estimada mare va patir un ictus, i va morir el gener del 1946, i la seva projectada novel\xc2\xb7la sobre la reconstrucci\xc3\xb3 de Leningrad, Gorod [La ciutat], va ser rebutjada per l\'editorial, fet que oblig\xc3\xa0 l\'escriptora a tornar una bestreta que ja havia gastat (va tractar d\'aconseguir que Litfond, el fons literari dels escriptors, pagu\xc3\xa9s l\'avan\xc3\xa7ament a canvi de l\'obra liter\xc3\xa0ria). A m\xc3\xa9s, la jd\xc3\xa0novsxina de finals de la d\xc3\xa8cada del 1940 no va ser nom\xc3\xa9s dolorosa per a ella a causa dels atacs viciosos a amics com Mikha\xc3\xafl Z\xc3\xb3sxenko, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 era perill\xc3\xb3s per a ella per la seva associaci\xc3\xb3 amb els germans Serapion, els principis dels quals ara eren considerats her\xc3\xa8tics pel partit i la persecuci\xc3\xb3 de jueus i metges implicats en el Complot dels Metges de principis de 1953. Tot i que va continuar treballant com a traductora i periodista (els seus esbossos van ser publicats gaireb\xc3\xa9 exclusivament a Gudok [Xiulet de tren]), el seu \xc3\xbanic llibre publicat entre 1945 i 1960 fou "Sobre les seves espatlles", en rus: \xd0\x9d\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb8\xd1\x85 \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x85 (1948),una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de breus articles en prosa sobre l\xe2\x80\x99heroisme de les joves infermeres de la Creu Roja a Leningrad durant la guerra, que va ser revisada favorablement.  A finals dels anys cinquanta va ser destitu\xc3\xafda bruscament del seu c\xc3\xa0rrec com a cap de la secci\xc3\xb3 de traductors de la Uni\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Escriptors. No obstant aix\xc3\xb2, el 1960 va poder publicar una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de la seva poesia, i una altra, a continuaci\xc3\xb3, el 1966 (totes dues consistien majorit\xc3\xa0riament en treballs anteriors, amb alguns poemes nous).  Tamb\xc3\xa9 va comen\xc3\xa7ar a publicar seleccions de les seves mem\xc3\xb2ries, tot i que mai no va poder publicar-les en forma de llibre (finalment es va publicar una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 el 2008).La malaltia la va obligar a deixar d\'escriure el 1967, i va morir el gener del 1969.\n_START_SECTION_\nRecepci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Pol\xc3\xb3nskaua va ser molt respectada a la d\xc3\xa8cada del 1920 \xe2\x80\x94el 1926, el cr\xc3\xadtic D. S. Mirsky la va anomenar "la m\xc3\xa9s dotada de les joves poetesses"\xe2\x80\x94va caure en obscuritat, tant per la dificultat de continuar una carrera com a mare soltera com per motius pol\xc3\xadtics.  El seu nom es va tornar a esmentar amb el renaixement de l\'inter\xc3\xa8s pels germans Serapion a partir dels anys seixanta, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s com a membre d\'aquest grup; la major atenci\xc3\xb3 que va rebre fins a la publicaci\xc3\xb3 de l\'estudi cr\xc3\xadtic de Leslie Dorfman Davis, Serapion Sister, el 2001, fou per part de Wolfgang Kasack,  qui va escriure que la seva poesia era "clara i bella", evitava una emoci\xc3\xb3 evident i, de vegades, semblava prosaica, "actuava sobre el lector a trav\xc3\xa9s de la seva humilitat i profunditat del pensament sol."_NEWLINE_V\xc3\xadktor Xklovski va escriure sobre ella:_NEWLINE_Com A. Veksler, Ielizaveta Pol\xc3\xb3nskaia portava guants negres a les mans. Era el signe del seu orde._NEWLINE_Pol\xc3\xb3nskaia escriu poemes. A tot el m\xc3\xb3n, \xc3\xa9s una doctora, una persona tranquil\xc2\xb7la i forta. Jueva, per\xc3\xb2 no una imitador. La seva sang \xc3\xa9s bona i espessa. Escriu poc. T\xc3\xa9 uns bons poemes sobre la R\xc3\xbassia actual. Als tip\xc3\xb2grafs els agradava.'