b"\n_START_ARTICLE_\nSa Torre (possessi\xc3\xb3)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1369 la possessi\xc3\xb3 era de Jaume Desportell. En la segona meitat del segle XV, era propietat de la fam\xc3\xadlia Santac\xc3\xadlia i tenia guardes de 1.500 ovelles i 600 cabres, que feien l'estiuada en el Teix emprant, per traslladar-les, el cam\xc3\xad de Muntanya. Heret\xc3\xa0 la finca la neboda de Berenguer de Santac\xc3\xadlia, Margalida N\xc3\xa9t i Santac\xc3\xadlia, que es cas\xc3\xa0 el 1532 amb Gaspar de Villalonga i Mart\xc3\xad. L'any 1624 era propietat de Pere Ramon de Villalonga i Sant Mart\xc3\xad. El 1672 es documenta l'oratori de la possessi\xc3\xb3. Ja en el segle XIX, fou de Josep Francesc de Villalonga i Desbrull (1782-1834), de Jaume Joan de Villalonga i Desbrull i de Mari\xc3\xa0 de Villalonga i de Togores (1811-1869), marqu\xc3\xa8s de Can Desbrull; quan aquest mor\xc3\xad, pass\xc3\xa0, en qualitat d'usdefruit, a la seva dona, Catalina de Safortesa i de Togores, coneguda amb el nom de la Gran Cristiana. En aquesta \xc3\xa8poca, tenia 1.946 quarterades de superf\xc3\xadcie (1.382 ha). Fins fa pocs anys, era de Ferran de Villalonga i Truyols, marqu\xc3\xa8s de Can Desbrull i dels seus germans. Recentment, s'hi ha realitzat una reforma dirigida per l'arquitecte Pere Nicolau; \xc3\xa9s la seu de l'Hotel Hilton Sa Torre Mallorca.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLes cases de Sa Torre presenten una fa\xc3\xa7ana principal orientada a migjorn, amb al\xc3\xa7at de tres plantes. El cos central de l'edifici \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s antic; probablement data del segle XV, i presenta, malgrat els additaments, un aspecte de fortalesa d'on prov\xc3\xa9 el nom de la finca. Aquest cos central mostra dues plantes d'al\xc3\xa7at rematades per un parapet defensiu en el qual s'obren dues troneres. T\xc3\xa9 un portal for\xc3\xa0 d'arc rod\xc3\xb3 adovellat amb un colcador a la dreta i un pedr\xc3\xads a l'esquerra; el portal \xc3\xa9s coronat per un escut que representa un lle\xc3\xb3 rampant. La segona planta del cos central mostra dues finestres geminades, recuperades en la reforma de 2008; anteriorment, hi havia dues finestres rectangulars bastides on antigament hi havia les geminades ara recuperades, de les quals nom\xc3\xa9s es veien les marques de la part superior. En el terrat superior hi ha una espadanya amb campana, dif\xc3\xadcil de veure des de l'exterior. Els blocs laterals es constru\xc3\xafren posteriorment; mostren grans finestres rectangulars i balconades en el pis noble i, en el porxo, a la tercera planta, hi ha finestres rectangulars atrompetades._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana lateral de ponent presenta balcons als angles i un sostre amb finestres atrompetades i dues de rectangulars; tamb\xc3\xa9 hi observam un rellotge de sol d'estil barroc._NEWLINE_El portal for\xc3\xa0 condueix a la clastra a partir d'un vest\xc3\xadbul o entrada amb s\xc3\xb2l empedrat al centre i coberta amb tres trams transversals de volta rebaixada, separats per quatre nervadures amb m\xc3\xa8nsules d'ornamentaci\xc3\xb3 vegetal d'estil g\xc3\xb2tic; el segment de la dreta mostra la coberta amb decoraci\xc3\xb3 en ziga-zaga. Aquesta entrada cont\xc3\xa9 interessants grafits; hi ha diversos llinatges, dibuixos de vaixells i frases com \xe2\x80\x9cVal m\xc3\xa9s morir que penar\xe2\x80\x9d. El nom tradicional d'aquest vest\xc3\xadbul \xc3\xa9s el de la Llongeta, ja que s'empr\xc3\xa0 durant segles per mesurar-hi blat. A partir d'un arc rebaixat s'arriba a clastra, que \xc3\xa9s rectangular, amb s\xc3\xb2l emmacat, i \xc3\xa9s presidida per un coll de cisterna octogonal. Damunt la paret que de l'entrada passa a la clastra, hi ha l'escut del mateix lle\xc3\xb3 rampant del portal. Al lateral de l'esquerra de la clastra, s'hi obren dos grans arcs de mig punt; el primer apareix ornamentat amb un escut amb les armes dels Villalonga i dels Burgues; m\xc3\xa9s amunt, hi ha una finestra renaixentista; aquest arc permet l'acc\xc3\xa9s a un vest\xc3\xadbul que acull l'arrencada de l'escala; a l'esquerra, hi ha un portalet d'arc de mig punt amb un escut dels Santac\xc3\xadlia amb cartel\xc2\xb7la renaixentista. A la dreta, l'escala puja a la planta noble; al primer repl\xc3\xa0, hi ha un portal d'estil Renaixement, amb decoraci\xc3\xb3 vegetal de cards als brancals i grotescos a la llinda, amb un escut dels Villalonga-Rossinyol al capdamunt, amb la data de 1737; m\xc3\xa9s amunt, en la naia o repl\xc3\xa0 del pis noble, hi ha un escut amb la inscripci\xc3\xb3 \xe2\x80\x9cGaspar de Villalonga\xe2\x80\x9d en un filacteri i la data de 1540. M\xc3\xa9s a l'esquerra de la naia, s'hi obre un portal d'estudi d'estil Renaixement, amb brancals de mitja canya i, a la llinda, entre grotescos, un escut d'un griu, identificable com de la fam\xc3\xadlia Desbrull (tamb\xc3\xa9 podria ser Vivot)._NEWLINE_En el mateix lateral de l'esquerra de la clastra, el segon portal, de grans dimensions i de mig punt, mostra l'escut, en marbre, dels Sureda. L'interior acollia el celler, i encara conserva una premsa d'una espiga; aquesta estan\xc3\xa7a comunica amb un espai rectangular, cobert amb tres voltes d'aresta, la primera de les quals mostra la data de 1829._NEWLINE_Davant l'entrada principal, a l'altre extrem de la clastra, hi havia la casa dels amos; entrant a l'esquerra, un arc rebaixat condu\xc3\xafa a la cuina pagesa, espai avui convertit en menjador.\n_START_SECTION_\nLa capella\n_START_PARAGRAPH_\nLa capella \xc3\xa9s obra de l'arquitecte Bartomeu Ferr\xc3\xa0 i data del segon ter\xc3\xa7 del segle XIX. Tot l'edifici consisteix en una cambra vuitavada de nou metres de di\xc3\xa0metre exterior, de pedra de S'\xc3\x80guila i des Puigderr\xc3\xb3s, possessions ve\xc3\xafnades, assentat damunt roca maresa i prop de les cases de la possessi\xc3\xb3. Davallen a la capella cripta, en semisoterrani, des de l'entrada de la clasta, per dues escales laterals. A m\xc3\xa9s de l'altar major, hi ha sis capelles amb vidrieres de colors. La volta principal est\xc3\xa0 inspirada en l'esgl\xc3\xa9sia de San Juan de los Reyes, de Toledo. Al cim de la teulada, s'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el primer parallamps d'una esgl\xc3\xa9sia a Mallorca.\n_START_SECTION_\nAltres construccions\n_START_PARAGRAPH_\nEl mol\xc3\xad de vent fariner, situat davant les cases, t\xc3\xa9 base en forma de cinter circular, de 3,20 m de di\xc3\xa0metre, amb portal d'acc\xc3\xa9s rod\xc3\xb3. La torre \xc3\xa9s de secci\xc3\xb3 circular, amb portal de llinda. T\xc3\xa9 capell c\xc3\xb2nic i conserva les peces de la maquin\xc3\xa0ria. Les antenes han estat restaurades._NEWLINE_Davant les cases, s'est\xc3\xa9n l'ampla quintana. Vora la carretera, a l'entrada del recinte, a l'esquerra del portell es pot observar les dues parets de pedra seca, paral\xc2\xb7leles, que eren l'apr\xc3\xa9s per a munyir les ovelles. M\xc3\xa9s a llevant de les cases, un gran edifici rectangular de dos aiguavessos acollia els sestadors; t\xc3\xa9 el nom de ses B\xc3\xb2vedes. Un arc rebaixat mostra l'escut dels Villalonga-Desbrull, amb la data de 1844. A l'esquerra, el pati, recentment enllosat, conserva un coll de cisterna._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant encara, pel cam\xc3\xad de Llucmajor, es troba un dels aljubs m\xc3\xa9s interessants dels deu que tenia la possessi\xc3\xb3 de la Torre. Presenta planta rectangular, amb coberta de volta de can\xc3\xb3 rebaixada, amb carreus de mar\xc3\xa8s disposats verticalment. En el lateral de llevant, hi ha un coll de cisterna de secci\xc3\xb3 quadrangular i coberta plana, aixecat sobre un gra\xc3\xb3 que permetia treure'n aigua, amb una pica a la vora.\n_START_SECTION_\nJaciments arqueol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nA les terres de Sa Torre, hi ha diversos jaciments arqueol\xc3\xb2gics prehist\xc3\xb2rics, tots aquests actualment en establits de la possessi\xc3\xb3 mare."