b"\n_START_ARTICLE_\nCarles II d'Anjou\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens familiars\n_START_PARAGRAPH_\nFill i successor de Carles I d'Anjou i de la seva esposa, la comtessa Beatriu I de Proven\xc3\xa7a. Era n\xc3\xa9t per l\xc3\xadnia materna de Ramon Berenguer V de Proven\xc3\xa7a_NEWLINE_El seu pare li va concedir el t\xc3\xadtol de pr\xc3\xadncep de Salern i senyor de Lesina quan era molt jove (1266). _NEWLINE_El 25 de febrer de 1271 fou nomenat vicari general del regne fins al 3 de juny de 1272 i despr\xc3\xa9s el 3 de mar\xc3\xa7 de 1276 fins al mar\xc3\xa7 de 1277, i el 12 de gener de 1283 breument._NEWLINE_Comandant de la flota angevina que es va enfrontar a la catalana en la batalla del golf de N\xc3\xa0pols el 1284, on fou fet presoner.\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s al tron\n_START_PARAGRAPH_\nA comen\xc3\xa7aments del 1285 va morir a Foggia Carles I d'Anjou, i Carles II el coix va ser proclamat successor per\xc3\xb2 com que encara era presoner dels catalans van exercir la reg\xc3\xa8ncia el seu nebot Robert, comte d'Artois, i Gerard de Parmo. Tanmateix fou proclamat senador \xc3\xbanic de Roma i protector de Flor\xc3\xa8ncia. Carles II va ser alliberat en virtut dels tractats d'Oloron i de Canfranc i va ser coronat a Rieti el 29 de maig del 1289 rebent del Papa el t\xc3\xadtol de Carles de Palerm i el de rei de Sic\xc3\xadlia (t\xc3\xadtol nom\xc3\xa9s nominal donat que Sic\xc3\xadlia ja tenia un rei catal\xc3\xa0). Es va signar una treva per dos anys.\n_START_SECTION_\nLa pau d'Agnani\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1295 la pau d'Anagni (juny) entre Fran\xc3\xa7a, Valois, N\xc3\xa0pols i Catalunya-Arag\xc3\xb3 va posar fi provisional a la lluita. Jaume, que havia concertat el seu enlla\xc3\xa7 amb Isabel de Castella va anul\xc2\xb7lar aquest acord i es va casar amb Blanca, filla de Carles II, i renunciava a Sic\xc3\xadlia i a Cal\xc3\xa0bria; Robert, fill de Carles II es casaria amb Violant d'Arag\xc3\xb3, filla de Pere el Gran d'Arag\xc3\xb3 i germana de Jaume I de Sic\xc3\xadlia; a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s el tractat establia el retorn del Regne de Mallorca (sense l'illa de Menorca) al rei Jaume II de Mallorca; Carles de Valois ratificava la seva ren\xc3\xbancia a la investidura papal dels regnes catalans i el Papa com a desgravi cedia la investidura de les illes de C\xc3\xb2rsega i Sardenya (sota domini efectiu de G\xc3\xa8nova i Pisa, per\xc3\xb2 de les quals el Papa tenia l'alta senyoria feudal) al rei catal\xc3\xa0. A l'illa de Sic\xc3\xadlia el retorn dels angevins va ser molt mal vist i es van preparar per oposar-se. Ischia va ser el primer territori que els catalans van retornar. _NEWLINE_El Parlament sicili\xc3\xa0 es va reunir a Cat\xc3\xa0nia el 15 de gener del 1296 i va rebutjar l'entrega del pa\xc3\xads a Carles II; el rei Jaume II fou declarat sense dret al regne i en virtut del testament del seu pare que l'obligava a cedir-lo a son germ\xc3\xa0, aquest, Frederic, fou proclamat rei el 25 de mar\xc3\xa7 del 1296 i va ser coronat a Palerm.\n_START_SECTION_\nRepresa de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nCarles va reaccionar a la coronaci\xc3\xb3 de Frederic II de Sic\xc3\xadlia declarant-li la guerra i preparant una invasi\xc3\xb3 de Sic\xc3\xadlia amb el suport de Jaume el Just, per\xc3\xb2 va ser Frederic qui va envair el territori napolit\xc3\xa0. Els catalans van envair Sic\xc3\xadlia i van assetjar Siracusa, que va resistir, per\xc3\xb2 van conquerir Cat\xc3\xa0nia. L'intent d'aixecar Cal\xc3\xa0bria contra Frederic va fracassar doncs el governador Blasco d'Alag\xc3\xb3 el vell va derrotar Roger de Ll\xc3\xbaria a la batalla de Squillace. _NEWLINE_Els assetjants de Siracusa van ser acorralats a Patti el 1298 i els socors als catalans sota el comandament de l'almirall Joan de Ll\xc3\xbaria, van ser rebutjats i finalment va ser Roger de Ll\xc3\xbaria qui va aconseguir aixecar el setge de Patti per\xc3\xb2 es va haver de renunciar a la conquesta de Siracusa. Roger va derrotar els sicilians a la batalla del cap Orlando el 4 de juliol del 1299, per\xc3\xb2 els sicilians van reconquerir Catania. Es van lliurar les batalles de Falconara i Gagliano, avantatjoses pels sicilians. La flota siciliana fou aniquilada per la catalana a la batalla de Pon\xc3\xa7a el 14 de juny de 1300. _NEWLINE_El 1301 les forces de Carles II van assetjar Messina per\xc3\xb2 van ser rebutjades. A causa de la pesta es va concertar una treva d'un any. Quan la guerra es va reprendre, les guerrilles sicilianes eren tan actives que Carles II va haver de negociar la pau. Es va signar a Pau de Caltabellotta el 1302 per la qual Frederic era reconegut rei de Sic\xc3\xadlia vitalici, a menys que abans de tres anys obtingu\xc3\xa9s o b\xc3\xa9 el regne de Xipre o el de Sardenya; el t\xc3\xadtol de rei de Sic\xc3\xadlia el portaria Carles II i Frederic nom\xc3\xa9s seria Rei de Trin\xc3\xa0cria. Fadric renunciava a Cal\xc3\xa0bria i es casava amb Leonor, filla de Carles. A la mort de Frederic el regne de Trinacria hauria de passar a Carles II o als seus descendents.\n_START_SECTION_\nPresa de Flor\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d'aquest acord Carles, que havia perdut el control de Flor\xc3\xa8ncia, va poder dedicar-se a recuperar-lo, cosa que va aconseguir aviat. M\xc3\xa9s al nord va conquerir Alba, Asti i Mondovi al Piemont (1303) i va crear el comtat del Piemont que va cedir a Rinaldo di Leto el 1304. Cap del partit g\xc3\xbcelf a It\xc3\xa0lia una filla seva, Beatriu, es va casar amb el g\xc3\xbcelf Azzo VIII d'Este, senyor de Ferrara el 1305. Carles va incrementar la seva influ\xc3\xa8ncia a Llombardia i Lig\xc3\xbaria._NEWLINE_El seu fill Felip de T\xc3\xa0rent va recuperar els drets del seu oncle Felip (germ\xc3\xa0 de Carles II) i la seva dona Elisabet de Villehardouin sobre el Principat d'Acaia i es va proclamar pr\xc3\xadncep el 1307._NEWLINE_Va morir el 5 de maig de 1309 i el va succeir el seu fill Robert I de N\xc3\xa0pols."