b"\n_START_ARTICLE_\nPalau Huerto Ruano\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta vil\xc2\xb7la urbana va ser manada erigir per Raimundo Ruano Bl\xc3\xa1zquez, pol\xc3\xadtic i acabalat home de negocis que havia passat un temps de la seva joventut a Edimburg dirigint la casa comercial del seu pare. El lloc triat per a la seva construcci\xc3\xb3 es localitzava en la llavors Albereda d'Espartero, actual Avinguda Juan Carlos I, via oberta poc temps abans que anava a acollir en aquell temps els habitatges familiars de membres destacats de la societat llorquina._NEWLINE_En 1877 es va manar aixecar aquest bell palauet, el projecte del qual va dissenyar l'arquitecte llorqu\xc3\xad Francisco Navarro Alcaraz. Mentre que la construcci\xc3\xb3 va ser dirigida pel mestre d'obres Juan Gil. Les obres es van concloure en 1879, encara que les decoracions interiors no van concloure fins a l'any 1890. El seu estil correspon a un eclecticisme molt d'acord amb la l\xc3\xadnia general europea d'aquesta \xc3\xa8poca de la Restauraci\xc3\xb3, amb un sabor netament clasicista en la distribuci\xc3\xb3 coherent i harm\xc3\xb2nica de la seva fa\xc3\xa7ana.\n_START_SECTION_\nPropietaris posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nPer l'any 1903 se situa en el Palau Ruano la nova sucursal del Banc de Cartagena, afecte als interessos miners i pol\xc3\xadtics de la fam\xc3\xadlia Romanones\xe2\x80\x93Raimundo Ruano havia militat en el mateix Partit Liberal representant a Llorca en les Corts en 1897-1899, fins que en 1917 l'edifici \xc3\xa9s venut a Sim\xc3\xb3n Mellado Ben\xc3\xadtez, qui fos alcalde de Llorca, i amb posterioritat ho adquireix la fam\xc3\xadlia Cach\xc3\xa1. _NEWLINE_En 1925, l'arquitecte modernista de Cartagena, V\xc3\xadctor Beltr\xc3\xad va dirigir la reforma de l'edifici que li va proporcionar una nova configuraci\xc3\xb3._NEWLINE_En els anys 80 l'Ajuntament va fer dilig\xc3\xa8ncies perqu\xc3\xa8 en aquest immoble qued\xc3\xa9s instal\xc2\xb7lat el futur Museu de Llorca i es va iniciar l'expedient per a la seva declaraci\xc3\xb3 com a Monument Hist\xc3\xb2ric-Art\xc3\xadstic. _NEWLINE_Finalment, en 1993 l'Hort Ruano va ser declarat B\xc3\xa9 d'Inter\xc3\xa8s Cultural (BIC), i en 1996 ho va comprar la Corporaci\xc3\xb3 Municipal, la qual cosa va evitar un proc\xc3\xa9s de progressiva deterioraci\xc3\xb3, preservant i enriquint aix\xc3\xad el patrimoni de la ciutat de Llorca. Restaurades feli\xc3\xa7ment les pintures de Guimbarda en el Taller de Restauraci\xc3\xb3 Municipal i, despr\xc3\xa9s d'una profunda actuaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica i de recuperaci\xc3\xb3 d'altres elements ornamentals, l'edifici va a acollir la seu de l'Institut Universitari Propi d'Estudis Fiscals i Financers de la Universitat de M\xc3\xbarcia.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici presenta planta quadrada i dos pisos en altura. En els extrems del cos central de la casa se situen dues torres de planta poligonal cobertes per chapitel. El cos central est\xc3\xa0 rematat per una cornisa sobre la qual apareix front\xc3\xb3 corb decorat amb relleus. Aquests representen la figura d'un angelot que descansa sobre una s\xc3\xa8rie de decoracions vegetals._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana de la planta baixa est\xc3\xa0 realitzada amb carreus, mentre que en la planta superior apareix la ma\xc3\xa7oneria, amb un esquerdejat que simula l'\xc3\xbas de maons._NEWLINE_La planta baixa presenta grans finestrals de llinda, decorats amb relleus florals. Flanquejant la porta principal trobem dos d'aquests finestrals, decorats amb motllures i rematats per front\xc3\xb3 corb. Aquests es troben separats de la resta per dues pilastres adossades al mur, pilastres que es perllonguen en el pis superior encara que amb diferent decoraci\xc3\xb3. A la porta principal s'arriba a trav\xc3\xa9s d'una escalinata de marbre amb balaustrada. La porta de llinda presenta una decoraci\xc3\xb3 similar als finestrals que la flanquegen, encara que en aquest cas el front\xc3\xb3 que la corona t\xc3\xa9 forma triangular. Aquest pis queda separat del superior mitjan\xc3\xa7ant una motllura que recorre tota la fa\xc3\xa7ana._NEWLINE_En el pis superior se situa una gran balconada central realitzat en forja que tanca tres finestrals. Aquestes finestres s\xc3\xb3n d'arc de llinda i decorades amb frontons. Aquests frontons tenen forma triangular en les finestres dels extrems i semicircular en la central. A banda i banda d'aquest conjunt existeixen altres dues balconades, similars a l'anterior, per\xc3\xb2 de menor grand\xc3\xa0ria. En aquest cas les finestres estan rematades per una motllura decorada amb relleus florals. La gran balconada central est\xc3\xa0 separat dels laterals per dues pilastres adossades al mur, decorades amb estriacions, i coronades per relleus florals. La part superior de la fa\xc3\xa7ana, sota la cornisa, est\xc3\xa0 ornamentada per un fris corregut amb relleus florals i vegetals._NEWLINE_Les torres que flanquegen el cos central de l'edifici presenten planta poligonal i tres pisos en altura, coronats per chapitel. La decoraci\xc3\xb3 dels dos primers pisos \xc3\xa9s la mateixa que la del cos central. L'\xc3\xbaltim pis est\xc3\xa0 compost per un \xc3\xa0tic d'escasses dimensions, en el mur de les quals s'obren petites finestres d'arc de llinda de forma quadrangular._NEWLINE_L'interior compta amb una \xc3\xa0mplia escala imperial amb baranes fetes en bronze i balustrades de cristall dissenyada per V\xc3\xadctor Beltr\xc3\xad i procedents de la coneguda f\xc3\xa0brica Valarino de Cartagena. Tant l'entrada com la caixa de l'escala estan decorades amb pintures de Wssel de Guimbarda, que representen al\xc2\xb7legories de les Arts i les Quatre Estacions. L'edifici explica tamb\xc3\xa9 amb salons destacats com la Sala de Ball, situada en la planta superior, o el Sal\xc3\xb3 de Reunions d'estil neonazarita, la decoraci\xc3\xb3 del qual compta amb arcs de ferradura, arcs polilobulats, rajoleria, guixeries policromades, etc._NEWLINE_En l'exterior, l'immoble est\xc3\xa0 envoltat d'un reixat de ferro, amb una porta entre dos pilars de pedreria que sustenten les escultures de la Ind\xc3\xbastria i l'Agricultura. El jard\xc3\xad de l'entrada, planificat com a espai l\xc3\xbadic i social, posseeix en el seu centre un petit estany coronat per una escultura en pedra \xe2\x80\x93amb un nen jugant amb una oca\xe2\x80\x93 del tallista llorqu\xc3\xad Juan Dimas Morales."