b"\n_START_ARTICLE_\nGuanarteme\n_START_PARAGRAPH_\nGuanarteme  era el terme que rebien els caps o reis abor\xc3\xadgens a l'illa de Gran Can\xc3\xa0ria \xe2\x88\x92Can\xc3\xa0ries\xe2\x88\x92 abans de la conquesta europea al segle xv.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme guanarteme, de proced\xc3\xa8ncia aborigen i que apareix en la documentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica tamb\xc3\xa9 amb les grafies guadarteme i guadnarteme, ha estat tradicionalment tradu\xc3\xaft com a fill d'Artemi fent al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 al primer rei de l'illa._NEWLINE_Aquest plantejament \xc3\xa9s defensat pel fil\xc3\xb2leg Ignacio Reyes per qui guanarteme val 'aquest (d'aqu\xc3\xad \xc3\xa9s) de Artem(i)' des de la forma original wa-(d)-n-Artem. No obstant aix\xc3\xb2, el tamb\xc3\xa9 fil\xc3\xb2leg Juan \xc3\x81lvarez Delgado nega aquest origen per al terme, recolzant-se en les fonts documentals que apunten al fet que el veritable valor del terme \xc3\xa9s \xc2\xabrei\xc2\xbb, proposant com a forma original ewad-n-art\xc3\xa9rmin o 'el mosso aquest de rei'.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nLes fonts tradicionals apunten l'exist\xc3\xa8ncia en Gran Can\xc3\xa0ria als moments previs a la conquesta europea de dues demarcacions territorials superiors denominades en la historiografia moderna com guanartemats: el del G\xc3\xa1ldar i el de Telde, al capdavant de cadascun hi havia un guanarteme._NEWLINE_Els guanartemes es trobaven en el cim de la jerarquitzada estructura social aborigen. Per a alguns autors el c\xc3\xa0rrec s'heretava a trav\xc3\xa9s del matrillinatge, existint la pr\xc3\xa0ctica de l'endog\xc3\xa0mia entre els membres de la fam\xc3\xadlia \xc2\xabreial\xc2\xbb.. Per a l'especialista en Ci\xc3\xa8ncies Hist\xc3\xb2riques Celso Mart\xc3\xadn de Guzm\xc3\xa1n el guanarteme actuava com a \xc2\xabbra\xc3\xa7 executor\xc2\xbb de la reina o guayarmina, veritable senyora de la terra qui ostentava i transmetia la legitimitat i titularitat del govern._NEWLINE_El guanarteme s'ajudava al seu govern d'un consell de nobles o guayres denominat sabor, a m\xc3\xa9s de comptar amb l'ajuda d'un jutge-sacerdot anomenat fayc\xc3\xa1n.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUna tradici\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica recollida per Juan de Abr\xc3\xa9u Galindo apunta al fet que anys abans de l'arribada dels conqueridors normandos en 1402 l'illa es trobava dividida en nombrosos territoris independents regits per caps tribals. L'ordre entre els diferents cantons, que solien tenir enfrontaments per les pastures, era mantingut per la figura d'una dona anomenada Atidamana, qui exercia el paper de jutgessa en els conflictes i a qui tots respectaven i obe\xc3\xafen, posseint a m\xc3\xa9s car\xc3\xa0cters de gran sacerdotessa. Tanmateix alguns caps no van voler acatar les decisions d'Atidamana, defensant que no havien d'estar sotmesos davant una dona, i van continuar amb els seus enfrontaments. Vist aix\xc3\xb2, Atidamana va prendre com a esp\xc3\xb2s un cabdill guerrer del terme de G\xc3\xa1ldar anomenat Gumidafe, i junts van fer la guerra a la resta de caps fins a aconseguir finalment el control total de l'illa i la unificaci\xc3\xb3 del govern._NEWLINE_Posteriorment, dos germans descendents d'Atidamana i Gumidafe divideixen l'illa en dos regnes, encara que mantenint la seu del sabor a G\xc3\xa1ldar. Per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 va motivar temps despr\xc3\xa9s enfrontaments entre els dos regnes._NEWLINE_Finalment, just abans de l'arribada dels conqueridors castellans en 1478, l'illa torna a quedar virtualment unificada a causa de la mort dels dos guanartemes i a la minoria d'edat dels seus respectius hereus. De manera interina \xc3\xa9s nomenat guanarteme Tenesor Semidan, nebot del rei de G\xc3\xa1ldar, qui assumeix a m\xc3\xa9s la defensa dels drets del jove hereu de Telde Benteju\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nGuanartemes coneguts\n_START_PARAGRAPH_\nLes fonts hist\xc3\xb2riques m\xc3\xa9s antigues confirmen l'exist\xc3\xa8ncia dels dos guanartemes de G\xc3\xa1ldar i Telde, on hi regnaven en temps previs a la conquesta Egonaiga \xe2\x88\x92tamb\xc3\xa9 anomenat Guayasen\xe2\x88\x92 i Bentago respectivament. A aquests va succeir de manera interina com queda dit el seu parent Tenesor Semidan, acceptat com a rei de Telde Benteju\xc3\xad despr\xc3\xa9s de la captura i conversi\xc3\xb3 de Tenesor en 1482._NEWLINE_Autors posteriors donen altres noms de reis anteriors com s\xc3\xb3n: Artemis, Tabohorsen, Tagohorcer o Tahogocer Semidan, Guanarche Semidan i Tagoter o Tagoten Semidan."