b'\n_START_ARTICLE_\nDrag\xc3\xb3 barbut\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPresenta una \xc3\xa0mplia \xc3\xa0rea de distribuci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99est i el centre d\xe2\x80\x99Austr\xc3\xa0lia fins al nord-oest de Vict\xc3\xb2ria. Tot i que habita en les regions australianes m\xc3\xa9s seques i \xc3\xa0rides, passa la majoria del seu temps en h\xc3\xa0bitats i camps, ja que pot habita tant en les zones des\xc3\xa8rtiques i rocoses com en boscos poc densos. En aquests h\xc3\xa0bitats hi ha poca aigua i humitat, per la qual cosa est\xc3\xa0 adaptat a sobreviure en condicions no f\xc3\xa0cils. \xc3\x89s una esp\xc3\xa8cie comuna en bona part de la seva \xc3\xa0rea de distribuci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFilog\xc3\xa8nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl cariotip de drag\xc3\xb3 barbut consisteix de 6 parells de macrocromosomes i 10 parells de microcromosomes, entre els quals s\'inclouen els cromosomes sexuals. El seu genoma ha estat recentment seq\xc3\xbcenciat i incl\xc3\xb2s en 545,310 scaffolds.\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl drag\xc3\xb3 barbut sol pesar entre 250 i 510 g i sol mesurar entre 40 i 45 cm, existint una difer\xc3\xa8ncia de mida entre els dos sexes. El mascle adult arriba a 60 cm, per\xc3\xb2 la femella nom\xc3\xa9s a 40cm. Cal destacar per\xc3\xb2 que la meitat de la seva llargada es correspon en ambd\xc3\xb3s casos a la cua. _NEWLINE_\xc3\x89s un animal corpulent,  amb un cos robust i aplanat. Les seves extremitats s\xc3\xb3n curtes i robustes, els dits s\xc3\xb3n allargats i acabats amb ungles pronunciades. Presenta un cap gran i la seva principal caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s la seva barba extensible amb espines, d\'on prov\xc3\xa9 el seu nom. Aquestes espines es troben presents a diferents parts del cos, especialment als laterals i al maxil\xc2\xb7lar inferior. _NEWLINE_Una altra caracter\xc3\xadstica pr\xc3\xb2pia \xc3\xa9s la varietat dels tons de colors. El seu est\xc3\xa0 recobert d\'escates de diferents mides i colors, entre els quals s\'inclouen: marron\xc3\xb3s, gris\xc3\xb3s, rogenc, ataronjat, groguenc o verd\xc3\xb3s, entre altres. Poden variar lleugerament aquestes coloracions per regular la seva temperatura corporal i per comunicar-se amb altres membres de la seva esp\xc3\xa8cie. Solen viure entre 5 i 12 anys.\n_START_SECTION_\nDimorfisme sexual\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen certes difer\xc3\xa8ncies entre els mascles i les femelles adultes, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de determinar el sexe en les cries a ull fins que no arriben a la pubertat. Els mascles adulta s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans com s\'ha esmentat abans, tenen el cap m\xc3\xa9s robust i una "barba" m\xc3\xa9s pronunciada. Als tres mesos, els mascles solen tenir desenvolupats els sacs hemipenals, els quals es poden observar en forma de protuber\xc3\xa0ncies en la part inferior de l\'arrel de la cua.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nNo est\xc3\xa0 del tot determinat quan arriba a la maduresa sexual, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s quan tenen entre un i dos anys d\'edat. La mida del cos i les ratlles s\xc3\xb3n importants a l\'hora de determinar la maduresa sexual. Els mascles es tornen agressius davant un altre mascle i fan saber el seu domini inflant les seves barbes i fent moure el cap r\xc3\xa0pidament. La cria es d\xc3\xb3na principalment al comen\xc3\xa7ament de la primavera. La femella posa d\'entre 11 a 30 ous amb forma oblonga en un niu poc profund cobert per sorra. Despr\xc3\xa9s de la posta, els ous s\xc3\xb3n abandonats. Eclosionen al cap de 60-80 dies, depenent de la temperatura d\'incubaci\xc3\xb3. La femella \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de guardar l\'esperma i per tant pot realitzar diverses postes despr\xc3\xa9s de l\'\xc3\xbaltim contacte amb un mascle._NEWLINE_El seguici implica un seguit de moviments amb el cap pel part del mascle per mostrar la dominaci\xc3\xb3. Si la femella mostra un comportament de submissi\xc3\xb3, el mascle far\xc3\xa0 \xc3\xbas de la seva boca per agafar la part posterior del cap de la femella i envoltar\xc3\xa0 les seves potes davanteres al voltant del tors superior de la femella per evitar que es mogui. La c\xc3\xb2pula i la inseminaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n r\xc3\xa0pids. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 mitjana \xc3\xa9s d\'un mes i mig.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un omn\xc3\xadvor oportunista, ja que viu en ambients on el menjar \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de trobar. Pot alimentar-se tant d\'insectes, petits rosegadors i llangardaixos com de fruites i verdures. Principalment la seva dieta es basa en insectes, grills, aranyes, cucs i vegetaci\xc3\xb3. En captivitat , normalment nom\xc3\xa9s se\'ls alimenta amb una dieta insect\xc3\xadvora a base de grills i saltamartins. Els cucs i altres insectes com els escarabats s\xc3\xb3n ocasionals. D\'altra banda, la dieta vegetariana pot constar de dents de lle\xc3\xb3._NEWLINE_Degut als llocs \xc3\xa0rids on viu aquest r\xc3\xa8ptil, beu poc i obt\xc3\xa9 la majoria de l\xc3\xadquid de la natura a trav\xc3\xa9s de la vegetaci\xc3\xb3 que menja.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nEn captivitat, li encanta estar posicionat en un lloc de molt pas per tal de distreure\'s. \xc3\x89s un animal molt d\xc3\xb2cil que es deixa agafar f\xc3\xa0cilment. T\xc3\xa9 una gran varietat d\'expressions corporals que l\'ajuda a comunicar-se amb els individus de la mateixa esp\xc3\xa8cie. No obstant, \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie solit\xc3\xa0ria que rarament es veu en grups.'