b'\n_START_ARTICLE_\nBroma (mol\xc2\xb7lusc)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 i biologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl cos de la broma \xc3\xa9s elongat i vermiforme, i deixa un tub calcari que s\'obre a l\'exterior a trav\xc3\xa9s d\'un petit orifici a la fusta, dif\xc3\xadcil d\'identificar, que \xc3\xa9s usat per l\'entrada inicial a la fusta. Durant la vida de l\'animal, l\'orifici roman obert i permet la sortida d\'aigua, excrements i dels elements reproductors a trav\xc3\xa9s de dos sifons, i tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s usat com a entrada de pl\xc3\xa0ncton per a l\'alimentaci\xc3\xb3. Aquesta obertura pot ser tancada per dues paletes calc\xc3\xa0ries, localitzades lateralment als sifons i accionades per forts m\xc3\xbasculs, impedint l\'entrada de part\xc3\xadcules o d\'animals indesitjables. Mitjan\xc3\xa7ant contraccions del m\xc3\xbascul adductor, la broma fa que els denticles de la regi\xc3\xb3 anterior de la closca raspin la fusta, retirant part\xc3\xadcules que serveixen d\'aliment, essent el seu "gust" per la fusta variable d\'acord amb el g\xc3\xa8nere a qu\xc3\xa8 pertany._NEWLINE_La broma classificada per Carl von Linn\xc3\xa9 el 1758 produeix una forma inhabitual entre els bivalves, ja que s\'allarga i desenvolupa fins a arribar als vint cent\xc3\xadmetres. La larva del corc \xc3\xa9s lliure i planct\xc3\xb2nica. L\'adult colonitza les fustes submergides: bucs de naus, vaixells, estaques, pals, arbres, troncs. Excava una galeria de d\'uns trenta cent\xc3\xadmetres on passar\xc3\xa0 la resta de la seva vida. Aquest mol\xc2\xb7lusc d\'aparen\xc3\xa7a fr\xc3\xa0gil est\xc3\xa0 dotat d\'un resistent cap perforador capa\xc3\xa7 de barrinar les dures fustes tropicals, inaprofitables fins al segle XX per la ind\xc3\xbastria humana per la seva duresa._NEWLINE_Les bromes viuen en fustes submergides o flotants, en aig\xc3\xbces salades o salabroses i en tots els estuaris. Per\xc3\xb2 no poden sobreviure en aig\xc3\xbces marines poc salades com les del mar B\xc3\xa0ltic. Tampoc poden sobreviure en algunes fustes tropicals que els resulten t\xc3\xb2xiques, aix\xc3\xad com en fustes massa dures. Colonitzen m\xc3\xa9s lentament les fustes de m\xc3\xa9s duresa, com ara el roure, que d\'altres com la del pi, que pot ser degradada en pocs mesos. Necessiten una aportaci\xc3\xb3 suficient d\'oxigen, per la qual cosa no es troben en els sediments marins. S\'alimenten de la fusta que esmicolen i digereixen en simbiosi amb un bacteri, el Teredinibacter turnerae, per\xc3\xb2 es nodreixen tamb\xc3\xa9, com la majoria dels bivalves, filtrant l\'aigua que circula en el seu organisme mitjan\xc3\xa7ant el sif\xc3\xb3 situat a l\'extrem posterior del seu cos._NEWLINE_Les parets de la galeria que excava s\xc3\xb3n solidificades per una fina secreci\xc3\xb3 blanca calc\xc3\xa0ria, que forma un tub de 20 a 30 cent\xc3\xadmetres, la qual cosa li permet viure molt de temps a fustes fr\xc3\xa0gils, esponjoses, toves o molt descompostes. Viu probablement en simbiosi amb bacteris que l\'ajuden a atacar i digerir la fusta. Diferents esp\xc3\xa8cies de bromes i teredos poden viure en un mateix tronc flotant o submergit, assistides de nombroses esp\xc3\xa8cies de crustacis is\xc3\xb2podes (limn\xc3\xb2rids) que viuen sobretot a l\'exterior del tronc.\n_START_SECTION_\nLa broma com a plaga\n_START_PARAGRAPH_\nLa broma causa greus danys en els bucs de fusta dels vaixells i en les estaques o altres estructures de fusta d\'instal\xc2\xb7lacions marines. Per aix\xc3\xb2 s\'han estudiat m\xc3\xa8todes que permetin prevenir els seus atacs. Com que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents en aig\xc3\xbces c\xc3\xa0lides, el seu impacte per a la navegaci\xc3\xb3 europea va ser m\xc3\xa9s gran a partir de l\'era dels descobriments, i mentre els vaixells van ser de fusta. Existeixen diversos relats de navilis totalment perduts per la broma. En zones amb escassa aportaci\xc3\xb3 d\'oxigen i baixa salinitat la fusta queda fora de perill._NEWLINE_Per limitar els danys dels corcs marins es folraven els bucs dels vaixells amb xapes especials, de fustes m\xc3\xa9s denses o m\xc3\xa9s gruixudes. Els perjudicis eren de tanta magnitud que es van realitzar experi\xc3\xa8ncies amb altres materials de major cost. Al final es va triar el coure. Al segle XX va ser substitu\xc3\xaft per pintures anti-vegetatives.\n_START_SECTION_\nBiomim\xc3\xa8tica,  o la broma com a font d\'inspiraci\xc3\xb3 d\'enginyeria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1805, l\'enginyer brit\xc3\xa0nic Marc Isambard Brunel es va inspirar en el comportament i anatomia de la broma per millorar la tecnologia de construcci\xc3\xb3 de t\xc3\xbanels. En observar la manera com les valves de la broma li permeten excavar una galeria a la fusta i protegir-se de ser aixafada pels moviments del material, Brunel va dissenyar un enginy\xc3\xb3s marc modular d\'acer per a t\xc3\xbanels, que permetia els treballadors excavar amb \xc3\xa8xit a trav\xc3\xa9s del llit del riu T\xc3\xa0mesi, molt inestable. Amb el seu invent va aconseguir el primer t\xc3\xbanel de gran longitud constru\xc3\xaft sota un riu navegable.'