b"\n_START_ARTICLE_\nAgricultura d'Angola\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA l'acabament del per\xc3\xadode colonial es van produir a Angola una varietat de cultius i bestiar. Al nord, es cultivava mandioca, caf\xc3\xa8 i cot\xc3\xb3; a les terres altes centrals, blat de moro; i al sud, on la pluja \xc3\xa9s m\xc3\xa9s baixa, prevalia la ramaderia. A m\xc3\xa9s, les grans plantacions comercialitzades per empreses agr\xc3\xadcoles portugueses van produir oli de palma, canya de sucre, pl\xc3\xa0tans i sisal. Els pagesos locals tamb\xc3\xa9 van produir aquests cultius i van vendre els seus excedents als comerciants portuguesos a canvi de subministraments. Les empreses agroaliment\xc3\xa0ries van dominar la comercialitzaci\xc3\xb3 d'aquests cultius, per\xc3\xb2, van gaudir d'un suport substancial del govern colonial en forma d'ajuda t\xc3\xa8cnica, instal\xc2\xb7lacions de reg i cr\xc3\xa8dit financer. La gran majoria dels cultius era venuda a les ciutats o exportada._NEWLINE_Abans de 1975 Angola tenia una important tradici\xc3\xb3 d'agricultura familiar i era autosuficient en tots els principals cultius alimentaris, excepte el blat. El pa\xc3\xads va exportar caf\xc3\xa8 i blat de moro, aix\xc3\xad com com sisal, banana, tabac i cassava. Als anys noranta la producci\xc3\xb3 de caf\xc3\xa8 es fa esfondrar fins a menys de l'\xc3\xba per cent del volum dels anys setanta, mentre que la producci\xc3\xb3 de cot\xc3\xb3, tabac i canya de sucre havien cessat gaireb\xc3\xa9 completament. Els baixos preus del mercat mundial i la manca d'inversi\xc3\xb3 van limitar severament el sector despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia. M\xc3\xa9s de vint-i-cinc anys de Guerra Civil (1975-2002) van destruir l'economia rural el sector agropecuari._NEWLINE_La marxa dels agricultors i comerciants portuguesos despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia va minar la productivitat agr\xc3\xadcola. Com a resposta, el govern va establir granges estatals en terrenys antigament propietat dels portuguesos i va establir la Empr\xc3\xaasa Nacional de Comercializa\xc3\xa7\xc3\xa3o e Distribui\xc3\xa7\xc3\xa3o de Produtos Agr\xc3\xadcolas (Encodipa) per mantenir el sistema de comer\xc3\xa7 rural. Tanmateix, cap de les dues mesures va tenir \xc3\xa8xit, i el 1984, el govern va comen\xc3\xa7ar a eliminar progressivament les explotacions estatals i promoure l'agricultura familiar i privada. El desembre de 1985, el govern tamb\xc3\xa9 va posar la major part del comer\xc3\xa7 rural en mans privades. Per ajudar els camperols, el govern va establir estacions de desenvolupament agr\xc3\xadcola i va proporcionar cr\xc3\xa8dits bancaris per a projectes a petita escala. Diversos centenars de granges estatals es van transmetre a associacions de pagesos en una forma embrion\xc3\xa0ria de cooperativa. L'associaci\xc3\xb3 compraria o llogaria eines d'\xc3\xbas compartit, compartiria iniciatives de comercialitzaci\xc3\xb3 per enfortir els preus i compartiria el transport. El 1985, la Direcci\xc3\xb3 de M\xc3\xa0rqueting Agr\xc3\xadcola controlava 4.638 cooperatives agr\xc3\xadcoles i 6.534 associacions de pagesos; per\xc3\xb2 d'aquestes, nom\xc3\xa9s 93 cooperatives i 71 associacions estaven operatives._NEWLINE_A la fi dels anys vuitanta, el pa\xc3\xads va tenir problemes seriosos per ressuscitar la producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola. Per a l'any 1988, la sortida dels retornats lusoangolesos, la despoblaci\xc3\xb3 rural i l'a\xc3\xafllament de les zones agropecu\xc3\xa0ries per la infraestructura mancant havien parat gaireb\xc3\xa9 totalment els cultius comercials com el caf\xc3\xa8 i el sisal, aix\xc3\xad com les cereals de subsist\xc3\xa8ncia. La producci\xc3\xb3 es va estancar a causa de les dificultats de comercialitzaci\xc3\xb3 i transport; escassetat de llavors, fertilitzants i productes de consum per al comer\xc3\xa7 amb pagesos; i l'impacte de la guerra en la sembra, la collita i els rendiments. Les mines terrestres i la por als atacs van obligar els camperols a reduir les \xc3\xa0rees de cultiu, especialment als camps allunyats dels pobles, i abandonar l'esperan\xc3\xa7a de recollir algunes zones plantades. D'altra banda, la migraci\xc3\xb3 interna dels camperols cap a zones m\xc3\xa9s segures ha donat com a resultat la sobrecultivaci\xc3\xb3 i la baixa del rendiment._NEWLINE_Malgrat aquests obstacles, hi va haver alguns \xc3\xa8xits. La relativament segura prov\xc3\xadncia de Hu\xc3\xadla va mantenir un bon nivell de producci\xc3\xb3. El canvi d'una pol\xc3\xadtica de granges estatals ineficients cap a una pol\xc3\xadtica d'est\xc3\xadmuls individuals i d'\xc3\xa8quip compartit va ser un bon inici. El 1987, hi havia vint-i-cinc oficines de desenvolupament que proporcionaven serveis als productors camperols en deu prov\xc3\xadncies, i es van establir quatre m\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nCaf\xc3\xa8\n_START_PARAGRAPH_\nEn cap part el descens de la producci\xc3\xb3 ha estat m\xc3\xa9s dram\xc3\xa0tic que en el del caf\xc3\xa8. Antigament l'exportaci\xc3\xb3 l\xc3\xadder a Angola, l'any 1985 les exportacions de caf\xc3\xa8 havien baixat fins al 8 per cent del seu nivell de 1973. Sota el domini colonial, prop de 2.500 granges comercials i 250.000 camperols eren involucrats en el cultiu del caf\xc3\xa8. Durant els combats del 1975-76, els propietaris, els directius i t\xc3\xa8cnics especialitzats, aix\xc3\xad com la major part de la for\xc3\xa7a laboral migrat\xc3\xb2ria, van abandonar les plantacions  que van ser nacionalitzades. El fet de patir una manca de gesti\xc3\xb3 especialitzada i d'escassetat de m\xc3\xa0 d'obra disponible a les zones rurals han provocat que aquestes explotacions de caf\xc3\xa8 hagin continuat amb p\xc3\xa8rdues. El 1985 les trenta-quatre empreses de caf\xc3\xa8 estatals van produir nom\xc3\xa9s 8.890 tones de caf\xc3\xa8 i depenien dels subsidis del govern per mantenir-se en el negoci. El govern va comercialitzar nom\xc3\xa9s 4.700 tones de productors camperols durant aquest any._NEWLINE_El 1983, el govern va adoptar un programa d'emerg\xc3\xa8ncia per reactivar la ind\xc3\xbastria del caf\xc3\xa8. Les empreses de caf\xc3\xa8 locals, en comptes de l'Empr\xc3\xaasa Nacional de Caf\xc3\xa9 (Encafe),  es van encarregar de gestionar les granges estatals del caf\xc3\xa8 i, per fomentar una major efici\xc3\xa8ncia, la superf\xc3\xadcie cultivada es va reduir a menys d'una cinquena part de la zona abandonada pels grans productors de caf\xc3\xa8 comercials al moment de la independ\xc3\xa8ncia. Les ajudes per aquests esfor\xc3\xa7os s'han obtingut de la Caisse Centrale de Coop\xc3\xa9ration Economique (CACE) i dues organitzacions de l'ONU, el Programa Mundial d'Aliments (PMA) i l'Organitzaci\xc3\xb3 de les Nacions Unides per a l'Agricultura i l'Alimentaci\xc3\xb3 (FAO). El PMA va subministrar 14,3 milions de d\xc3\xb2lars en un pla de cinc anys (1983-1987) per pagar als treballadors del caf\xc3\xa8 en aliments i no en moneda local per tal de desanimar l'absentisme laboral, un dels problemes m\xc3\xa9s greus de la ind\xc3\xbastria. A m\xc3\xa9s, el govern, com a part del seu programa de la teoria liberal de la liberalitzaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica, estava en proc\xc3\xa9s de transmetre el comer\xc3\xa7 del caf\xc3\xa8 en organitzacions locals, en lloc de nacionals._NEWLINE_Tot i aquests esfor\xc3\xa7os, per\xc3\xb2, l'any 1985, les granges de caf\xc3\xa8 estatals encara tenien gaireb\xc3\xa9 el 50% de la for\xc3\xa7a laboral requerida a causa de la despoblaci\xc3\xb3 rural i dels salaris poc atractius, pagats en quantitats gaireb\xc3\xa9 in\xc3\xbatils de kwanzes. La ind\xc3\xbastria seguia plagada per la insurrecci\xc3\xb3 d'UNITA, els atacs dels quals havien causat danys de fins a quatre milions de d\xc3\xb2lars en les plantacions de caf\xc3\xa8 l'any 1985 aix\xc3\xad com pel deteriorament general de la infraestructura econ\xc3\xb2mica. Els alts preus per al transport de caf\xc3\xa8 i maquin\xc3\xa0ria i la manca d'instal\xc2\xb7lacions per espellofar el caf\xc3\xa8 van desaccelerar i van augmentar el cost de tot el proc\xc3\xa9s de producci\xc3\xb3. Alguns gerents de plantacions es van queixar que els seus treballadors no eren productius, no nom\xc3\xa9s per l'absentisme sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per la seva edat avan\xc3\xa7ada._NEWLINE_El declivi de les exportacions de caf\xc3\xa8 a mitjan anys vuitanta es va deure, en gran manera, a l'esgotament de les exist\xc3\xa8ncies que abans havien esmorte\xc3\xaft les exportacions a mesura que disminu\xc3\xafa la producci\xc3\xb3. Les exportacions a membres de l'Organitzaci\xc3\xb3 Internacional del Caf\xc3\xa8 (ICO) s'han mantingut bastant estables des de 1983, ans al contrari han declinat a membres de fora de l'ICO, dels quals Alemanya Oriental que ha estat, per sobre d'altres, el mercat m\xc3\xa9s important a la fi dels anys vuitanta. La caiguda de les vendes al mercat no pertanyent a l'ICO ha erosionat els guanys del caf\xc3\xa8, ja que tradicionalment aquestes vendes han estat a preus molt m\xc3\xa9s alts que els dels membres de l'ICO. Des del febrer de 1986 fins a l'agost de 1987, els preus indicadors de l'ICO van disminuir amb m\xc3\xa9s d'un 20 per cent.\n_START_SECTION_\nCultius alimentaris i ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nLa disminuci\xc3\xb3 de la producci\xc3\xb3 de productes alimentaris comercialitzats i el r\xc3\xa0pid creixement de la poblaci\xc3\xb3 urbana han provocat una crisi aliment\xc3\xa0ria a les ciutats. A mitjan anys vuitanta els habitants urbans depenien gaireb\xc3\xa9 exclusivament d'importacions de cereals, i aproximadament 600.000 persones despla\xc3\xa7ades rurals eren completament dependents de l'ajuda aliment\xc3\xa0ria dels donants estrangers. La producci\xc3\xb3 local de cereals nom\xc3\xa9s responia a la meitat de la demanda nacional el 1986 i nom\xc3\xa9s va assolir unes 300.000 tones, aproximadament el 60 per cent de la mitjana anual a mitjan anys setanta. La disminuci\xc3\xb3 de la producci\xc3\xb3 va ser el resultat de problemes generals associats a la guerra, incloent el deteriorament del transport i la manca d'incentius de mercat per als productors camperols. A la fi dels anys vuitanta la malnutrici\xc3\xb3 estava molt estesa._NEWLINE_De la mateixa manera, la producci\xc3\xb3 ramadera ha disminu\xc3\xaft. Hi ha ramaderia de bestiar i de porcs, per\xc3\xb2 la producci\xc3\xb3 va caure de 36.500 tones sacrificades el 1973 a nom\xc3\xa9s 5.000 tones a principis dels vuitanta. Aquesta gran disminuci\xc3\xb3 va ser el resultat d'una combinaci\xc3\xb3 de factors, inclosa la sortida dels agricultors comercials, l'augment de la ruptura de la guerra i el deteriorament de les instal\xc2\xb7lacions i serveis, especialment les vacunes, crucials per a la producci\xc3\xb3 ramadera."