b"\n_START_ARTICLE_\nCollsuspina\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 actual de Collsuspina es form\xc3\xa0 en el Coll de l'Espina, en el cam\xc3\xad ral de Manresa a Vic. El coll rebia aquest nom perqu\xc3\xa8 eren terres de la important masia de l'Espina, propera a llevant del coll. De la forma original, Coll s'Espina o Collsespina, es passa a la forma actual per dissimilaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadmetre del terme municipal\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7a aquesta descripci\xc3\xb3 en el punt de trobada dels termes de Moi\xc3\xa0, Collsuspina i Castellcir, a la Serra de Santa Coloma, a l'extrem sud-oest del terme de Collsuspina.\n_START_SECTION_\nTermenal amb Moi\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la Serra de Santa Coloma, aquesta l\xc3\xadnia de terme segueix un tram de la serra cap al nord-est, fins que, al nord-est de Feixadella, trenca cap al nord-oest baixant cap al torrent de l'Espina; quan el troba, el segueix cap al sud-oest fins que troba un torrent afluent per la dreta, al sud-est de la masia de Puig-antic. Des d'aquest lloc s'enfila cap al nord-oest, passa pel costat mateix de llevant de Puig-antic, fins que se situa dalt de la carena, al nord de la masia esmentada. Des d'aquest lloc s'adre\xc3\xa7a cap al nord-est travessant els Plans de l'Espinoi, fins que arriba a uns 200 metres al sud-oest de les Granges de l'Espinoi; en aquest lloc, tor\xc3\xa7 cap al nord-oest, i va a cercar el torrent de la Griolera. La l\xc3\xadnia de terme passa pel costat de llevant del torrent, deixant al nord-est Can Pedr\xc3\xb3s i el Pla Violer i al sud-oest el Gomar i Santa Eug\xc3\xa8nia del Gomar, fins que troba l'aflu\xc3\xa8ncia en aquest torrent del torrent de Picanyol._NEWLINE_En aquest lloc, el termenal abandona la llera del torrent, girant cap al nord-oest, travessa la carretera N-141c justament per la fita quilom\xc3\xa8trica 33, i puja cap a la Muntanya del Pol, deixant al nord-est la masia de Ca l'Escanya i el Raval Picanyol. Un cop dalt de la muntanya esmentada, el termenal hi fa tota la volta pel sud i l'oest, resseguint la cota 1000, aproximadament, i pujant al cim del Parany, fent una doble giragonsa per tal d'acabar emprenent cap al nord, fins que puja dalt de la carena de la muntanya esmentada, seguint-la cap al Coll de Palau. Continua per la mateixa carena, cap al Collet de Bolederes, deixant a llevant la masia d'Armadans i a ponent la de Cal Cendresa, en ru\xc3\xafnes, i la de Bolederes._NEWLINE_Del Collet de Bolederes continua cap al nord, travessant el Serrat de la Baga de Noalard, la carena nord del qual ressegueix, fins a arribar al torrent del Soler, a ponent dels Plans de la Coromina i al sud-est de la Serra de Sant Joan, on hi ha el l\xc3\xadmit entre Moi\xc3\xa0, Collsuspina i Muntanyola._NEWLINE_\xc3\x89s un recorregut de quasi 8 quil\xc3\xb2metres, que deixa en el terme de Moi\xc3\xa0 les terres dels Plans del Toll, Puig-antic, el Gomar, la Torre de Casanova, les Cases de Ferrerons, Cal Cendresa, Bolederes i la Guantera, i en el de Collsuspina, l'Espinoi, Can Pedr\xc3\xb3s, Ca l'Escanya, Armadans, el Mas Noalard i la Caseta de Vilafort.\n_START_SECTION_\nTermenal amb Muntanyola\n_START_PARAGRAPH_\nLa l\xc3\xadnia divis\xc3\xb2ria de Collsuspina i Muntanyola segueix aig\xc3\xbces avall el torrent del Soler, deixant a ponent la Serra de Sant Joan i la Costa de Moi\xc3\xa0, fins que aquest torrent s'aboca en el torrent de Terradelles, just a migdia de les masies de Tresserra i Vilafort. En aquest lloc el termenal trenca cap a llevant, lleugerament decantat cap a migdia, i segueix tot el torrent de Terradelles, fins a la cap\xc3\xa7alera del torrent, deixant a migdia la Baga de la Caseta i al nord la urbanitzaci\xc3\xb3 de Fontanelles._NEWLINE_Al capdamunt de la cap\xc3\xa7alera del torrent, arriba al cim m\xc3\xa9s elevat de la Carena de Sobirana, al nord de l'Alzina del Sol\xc3\xa0 i al sud de la urbanitzaci\xc3\xb3 esmentada. En aquest punt el termenal es decanta cap al nord-est, i progressivament cap al nord, fins que arriba a un coll de 892,8 metres d'altitud, a l'extrem sud-oest del Serrat de Font Joana, al nord del Pla del Vent, on es troben els termes municipals de Collsuspina, Muntanyola i Tona._NEWLINE_S\xc3\xb3n poc m\xc3\xa9s de 3,5 quil\xc3\xb2metres de recorregut entre terres de la Caseta de Vilafort, el Mas Miravalls, el Sol\xc3\xa0 i els Munts, en terme de Collsuspina, i de Tresserra, Vilafort, Fontanelles i Sobirana, pel costat del terme de Muntanyola.\n_START_SECTION_\nTermenal amb Tona\n_START_PARAGRAPH_\nDes del Serrat de Font Joana, anteriorment descrit, el termenal entre Collsuspina i Tona davalla cap al sud-sud-est en l\xc3\xadnia recta fins que troba el torrent de Sant Cugat, a prop i al nord-est de Boldrons; des d'aquest lloc, continua cap al sud-sud-oest seguint un torrent, aig\xc3\xbces amunt, a llevant de la masia esmentada, fins que assoleix un collet situat al sud de Boldrons i a llevant de Can Reg\xc3\xa0s, des del qual continua altre cop cap al sud-sud-est, travessa el torrent de G\xc3\xbcells i s'enfila cap a la serreta situada a llevant de Telledes de l'Oller. Segueix aquesta serreta fins a l'extrem de llevant, i empr\xc3\xa8n cap al sud-est, travessant tres cops la carretera N-141c a l'al\xc3\xa7ada del punt quilom\xc3\xa8tric 39, al nord de Floriac. Tot seguit, tamb\xc3\xa9 al nord-est d'aquesta masia, es troba la fita tritermenal entre Collsuspina, Tona i Baleny\xc3\xa0, en el punt de trobada de dos torrents._NEWLINE_S\xc3\xb3n 3,2 quil\xc3\xb2metres de termenal, quasi sempre seguint l\xc3\xadnies rectes, que discorre per terres dels Munts, Boldrons, Can Reg\xc3\xa0s, el Camp i Floriac, pel cant\xc3\xb3 de Collsuspina, i Vall-llobera, Colldarnau, G\xc3\xbcells i Serrarols, per la banda de Tona.\n_START_SECTION_\nTermenal amb Baleny\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDes d'aquest punt, el termenal passa pel costat de llevant de Floriac i s'enfila per la Costa del Garet cap al Pla del Garet, a la part superior de la cinglera que hi ha en aquest lloc. Travessa la carretera N-141c pel punt quilom\xc3\xa8tric 37,5, i arriba a l'extrem de llevant del pla esmentat, on hi ha la masia del Garet. Passa enmig de les construccions de la masia, deixant la casa principal al costat de Tona i les altres depend\xc3\xa8ncies, en el de Collsuspina. Des d'aquest lloc s'adre\xc3\xa7a, sempre cap al sud-sud-est, cap a prop del Coll de la Pullosa, prop de la fita quilom\xc3\xa8trica 36, i puja cap a la Collada, a ponent del cim del Castellar, i des d'all\xc3\xa0 segueix aig\xc3\xbces avall el torrent del Soler, fins al punt que, al nord-est del Bonifet i al sud-oest del Soler de l'Espina, arriba al triterme entre Collsuspina, Baleny\xc3\xa0 i Castellcir._NEWLINE_\xc3\x89s una l\xc3\xadnia de 5 quil\xc3\xb2metres, que passa per terres de Floriac, el Garet, Can Jord\xc3\xa0 i l'Espina, pel costat de Collsuspina, i Can Barbat, la Collada, Mirambell i el Soler de l'Espina, pel de Baleny\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nTermenal amb Castellcir\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt anterior al torrent del Soler, el termenal amb Collsuspina \xc3\xa9s ben curt: poc menys de 600 metres en l\xc3\xadnia recta entre el torrent i la carena de la Serra de Santa Coloma, on es troben els termes de Castellcir, Collsuspina i Moi\xc3\xa0, on ha comen\xc3\xa7at la descripci\xc3\xb3 del per\xc3\xadmetre del terme municipal. Pel costat de Castellcir es tracta de terres del Bonifet, i per les de Collsuspina, terres de l'Espina.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nS'inaugura l'edat contempor\xc3\xa0nia, a Collsuspina, amb una acci\xc3\xb3 militar rellevant. El 2 de febrer del 1810 els sometents locals i el Comte de la Bisbal contra els ex\xc3\xa8rcits napole\xc3\xb2nics en aquest poble, que valgueren l'ascens del de la Bisbal de general de divisi\xc3\xb3 a general en cap de l'ex\xc3\xa8rcit al Principat de Catalunya. A m\xc3\xa9s, Collsuspina era una de les zones preferides pels sometents per fustigar els ex\xc3\xa8rcits francesos que circulaven pel Congost i la Plana de Vic._NEWLINE_Pascual Madoz parla de Collsespina (vulgo Collsuspina) en el seu Diccionario geogr\xc3\xa1fico... del 1845. S'hi refereix dient que est\xc3\xa0 situat a l'alta serra del seu nom, a la lliure influ\xc3\xa8ncia dels vents; el clima \xc3\xa9s fred i humit, per\xc3\xb2 sa. Tenia 40 cases formant carrer i 24 de rurals. Fa refer\xc3\xa8ncia a l'antiga esgl\xc3\xa9sia de Sant Cugat de Gavadons, que fou una de les set primeres parr\xc3\xb2quies de Catalunya. El terme, independent des del 1841, compta amb dues fonts abundants. El terme era muntany\xc3\xb3s, pedreg\xc3\xb3s i de sec\xc3\xa0. Creuava el terme el cam\xc3\xad ral de Manresa a Vic. La producci\xc3\xb3 era sobretot de blat, civada, blat de moro, llegums i patates. Hi era molt apreciat el formatge, per\xc3\xb2 se'n feia poc, per la manca de bestiar._NEWLINE_A la Geografia General de Catalunya dirigida per Francesc Carreras i Candi i publicada el 1910, Cels Gomis, encarregat del volum dedicat a la prov\xc3\xadncia de Barcelona, dedica un apartat a Collsuspina o Collsespina, que inclou en el partit judicial de Vic, on \xc3\xa9s encara avui dia. S'hi pot llegir que reuneix 45 cases, amb 164 habitants de fet i 163 de dret. Esmenta el raval de les Casetes, Sant Cugat de Gavadons i 29 cases m\xc3\xa9s escampades pel terme. En total parla de 86 edificis, amb 361 habitants de fet i 359 de dret. A part de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial i de la de Sant Cugat de Gavadons, tenia una escola mixta, dos hostals i tartana per a anar a Vic. S'hi celebrava la Festa Major el tercer diumenge de setembre. Diu, textualment, que tota la seua industria cinsisteix en la fabricaci\xc3\xb3 de formatges tendres, que tenen molta anomenada. Com Madoz, diu que el terme \xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s, de clima fred i sa, amb abundor d'aigua. S'hi produeix blat, civada, blat de moro, llegums i patates, que tenen molta fama. Acaba dient que era poble reialenc.\n_START_SECTION_\nRegidors\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1979, Collsuspina ha tingut els regidors seg\xc3\xbcents: Oriol Batll\xc3\xb3 Farriol, Ernest Cabanas Badosa, Maria Isabel Calle Marc\xc3\xa9, Em\xc3\xadlia C\xc3\xa0novas Tamayo, Jos\xc3\xa9 Carrillo Fuentes, Ramon Casanovas Riera, Jordi Circuns i Puigrodon, Elisabet Ciur\xc3\xb3 i Duran, Albert Ciur\xc3\xb3 Torras, Josep Maria Comellas Santamaria, Marc Costa Llad\xc3\xb3, Jaume Font Vi\xc3\xb1as, Josep Maria Girvent Pujadas, Montserrat Homs Valldeoriola, Llu\xc3\xads Mas Capdevila, Josep Oller Altimir, Josep Oller Auseller, Eloi Oller Olivares, Albert Petitb\xc3\xb2 Abad, Josep Petitb\xc3\xb2 Trabal, Eva S\xc3\xa1nchez Mart\xc3\xadnez, Carles Serra Badosa, Joan Serra Badosa, Pere Serra Badosa, Roser Serracarbassa Prat, Jaume Tarter Creus, Marta Tarter Homs, Xavier Tarter Homs, Frederic Tobella Ma\xc3\xb1\xc3\xa9, Sofia Torras i del Olmo, Pere Torras Molas, Josep Maria Valldeoriola Freixanet, Joan Vendrell Ros i N\xc3\xbaria Vilaseca Closa."