b"\n_START_ARTICLE_\nRadom (Pol\xc3\xb2nia)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nRadom fou fundada per tribus eslaves entre els segles VIII i XIX, malgrat que no es menciona per primera vegada fins a una butlla papal d'Adri\xc3\xa0 IV el 1155. Vers el 1340 Casimir III de Pol\xc3\xb2nia, El Gran, refund\xc3\xa0 la ciutat en la zona de l'actual Pla\xc3\xa7a del Mercat, dotant-la de muralles, una nova esgl\xc3\xa9sia, ajuntament i castell, que seria escenari d'importants esdeveniments pol\xc3\xadtics el 1401 la primera Uni\xc3\xb3 entre Pol\xc3\xb2nia i Litu\xc3\xa0nia f\xc3\xa9u possible la derrota de l'Orde Teut\xc3\xb2nic a Grunwald; el 1505 la Dieta vot\xc3\xa0 la constituci\xc3\xb3 de Nihil novi que limitava els poders del monarca i decretava el naixement de la primera rep\xc3\xbablica europea. Radom fou transit\xc3\xb2riament ocupada a finals d'agost de 1914 pels austr\xc3\xadacs. El 19 de juliol de 1915 la prengu\xc3\xa9 l'ex\xc3\xa8rcit alemany de Woyrsch. El 1975 fou escenari de les m\xc3\xa9s grans protestes contra el govern socialista.\n_START_SECTION_\nStare Miasto\n_START_PARAGRAPH_\nLa Ciutat Vella deix\xc3\xa0 d'\xc3\xa9sser el cor de Radom quan Casimir El Gran fund\xc3\xa0 la nova ciutat al nord-oest del nucli fortificat originari, el Grodzisko Piotr\xc3\xb3wka, la zona elevada a l'oest de Plac Stare Miesto (pla\xc3\xa7a de la Ciutat Vella) on hi ha el monument de pedra amb l'ef\xc3\xadgie del rei Mieszko I, que recorda els or\xc3\xadgens de la ciutat i de l'estat polon\xc3\xa8s. En aquesta \xc3\xbaltima pla\xc3\xa7a hi ha el primer edifici religi\xc3\xb3s de pedra i el m\xc3\xa9s antic conservat de la ciutat, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Wenceslau, fundada en el segle\xc2\xa0xiii. A partir de 1820 ha estat magatzem, pres\xc3\xb3 i fins i tot hospital psiqui\xc3\xa0tric fins a la seva restauraci\xc3\xb3 entre (1980-1985) per a tornar a la seva funci\xc3\xb3 origin\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nNove Miasto\n_START_PARAGRAPH_\nEn el centre de la nova ciutat emmurallada de Casimir El Gran sorgeix el (Rynek), agradable i frondosa pla\xc3\xa7a del Mercat, amb un modest (Ratusz), Ajuntament, al nord, constru\xc3\xaft per Enrico Marconi el 1847-1848. Al costat oest hi ha dues cases dels segles XVII-XVIII: (Dom Gaski), amb fa\xc3\xa7ana barroca, i (Dom Esterki), reconstru\xc3\xafda en \xc3\xbaltima post-guerra i seu del Museu d'Art Contemporani; al cant\xc3\xb3 sud, l'antic Col\xc2\xb7legi dels Escolapis, neocl\xc3\xa0ssic, constru\xc3\xaft segons projecte d'Antonio Solari a finals del segle\xc2\xa0xix i primera meitat del XX. Al costat del museu hi ha les restes de les muralles i el castell reial. Al costat est, hi ha la imponent esgl\xc3\xa9sia g\xc3\xb2tica de Sant Joan Baptista, (1360-1370), reformada en estil barroc i posteriorment reconstru\xc3\xafda en l'estil ne\xc3\xb3-g\xc3\xb2tic a principis del segle\xc2\xa0xix; conserva la capella del Rosari, de la segona meitat del segle XV, i la notable capella Kochanowski, en estil renaixentista tardorenc (1630-1633.\n_START_SECTION_\nUlica Zeromskiego\n_START_PARAGRAPH_\nA la dreta de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan Baptista, el carrer Rwakska porta fora de la vila de Casimir endinsant-se en l'Ulica Zeromskiego, en la qual hi ha monuments interessants. Al principi, a l'esquerra i un xic retirada, en la pla\xc3\xa7a Kazimierza Wielkiego, hi ha l'esgl\xc3\xa9sia de la Trinitat, fundada el 1630, reformada en diverses ocasions. Tornant a l'Ulica Zeromskiego, de seguida a la dreta i annexa al monestir dels Bernards, hi ha l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Caterina, g\xc3\xb2tica amb c\xc3\xbapula barroca. l'interior de tres naus amb voltes estrellades, conserva un bell retaule de finals del segle XV, probablement de l'escola de Veit Stoss. Al seu costat hi ha un notable cadiratge dels segles XV-XVI. En el mateix carrer hi ha el Dawny Urzad Wojew\xc3\xb6dzki, antic palau del voivodat, magn\xc3\xadfic exemplar de l'\xc3\xbaltim classicisme, constru\xc3\xaft entre 1825 i 1827 per Antonio Corazzi."