b'\n_START_ARTICLE_\nSocialisme ut\xc3\xb2pic\n_START_PARAGRAPH_\nEl socialisme ut\xc3\xb2pic o socialisme premodern \xc3\xa9s un concepte vague i ambigu, dins el qual s\'inclouen tot un seguit de propostes, des de protoanarquistes fins a liberals. El diccionari de la GEC el descriu com la \xc2\xabfase inicial de l\'evoluci\xc3\xb3 del pensament i de l\'acci\xc3\xb3 socialistes, caracteritzada per la cr\xc3\xadtica de les estructures i relacions socials vigents i la descripci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica d\'un futur sistema social "perfecte", harm\xc3\xb2nic i basat en la igualtat de tots els homes\xc2\xbb._NEWLINE_El terme "socialisme" apareix a Fran\xc3\xa7a i Anglaterra a la d\xc3\xa8cada de 1830 de forma m\xc3\xa9s o menys simult\xc3\xa0nia, per\xc3\xb2 el seu contingut no est\xc3\xa0 gaire definit. Tota aquesta primera meitat del segle XIX veur\xc3\xa0 sorgir un gran nombre de doctrines de reforma social que difereixen radicalment de les utopies renaixentistes i les efusions sentimentals de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, fonamentalment perqu\xc3\xa8 els nous autors es troben amb un problema que els seus predecessors no havien pogut imaginar: les catastr\xc3\xb2fiques conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies socials de la revoluci\xc3\xb3 industrial.\n_START_SECTION_\nEls primers moviments\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres den\xc3\xbancies serioses de la situaci\xc3\xb3 vindran del moviment ludita, en refer\xc3\xa8ncia al l\xc3\xadder Ned Ludd. Es tracta d\'un moviment violent i poc organitzat que denuncia el maquinisme, ja que veu les m\xc3\xa0quines com les culpables del progressiu deteriorament de la situaci\xc3\xb3 dels treballadors. El 1815 hi va haver una gran explosi\xc3\xb3 ludita a Anglaterra, amb la destrucci\xc3\xb3 de m\xc3\xa0quines per tot el pa\xc3\xads. _NEWLINE_El 1819 Sismondi va criticar des d\'una \xc3\xb2ptica pessimista i reaccion\xc3\xa0ria els efectes de la revoluci\xc3\xb3 industrial, car considerava que la lliure concurr\xc3\xa8ncia (la possibilitat que tothom accedeixi amb les mateixes condicions al mercat) no produ\xc3\xafa l\'harmonia dels interessos i la igualtat de les condicions, sin\xc3\xb3 la concentraci\xc3\xb3 progressiva de les fortunes. D\'aquesta concentraci\xc3\xb3 se\xe2\x80\x99n derivarien les crisis de superproducci\xc3\xb3 i, en comptes de millorar la situaci\xc3\xb3 dels obrers mitjan\xc3\xa7ant la gran ind\xc3\xbastria, l\'empitjorava._NEWLINE_En certa manera els governs brit\xc3\xa0nics li donaven la ra\xc3\xb3 amb les seves legislacions, especialment amb la reforma electoral del 1832 que va reduir considerablement el cens de votants, i amb la llei d\'indigents del 1834 i d\'altres sobre el mateix col\xc2\xb7lectiu que a la pr\xc3\xa0ctica donaven m\xc3\xa0 d\'obra semiesclava i molt barata als fabricants.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques del socialisme ut\xc3\xb2pic\n_START_PARAGRAPH_\nMolt influ\xc3\xaft per la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, l\'utopisme t\xc3\xa9 una visi\xc3\xb3 positiva de la Hist\xc3\xb2ria i de l\'home, que \xc3\xa9s considerat bo per naturalesa. Per aix\xc3\xb2 posa de manifest les contradiccions entre la just\xc3\xadcia social a la que se suposa que el liberalisme aspirava i la realitat._NEWLINE_A difer\xc3\xa8ncia del pensament de Marx, per\xc3\xb2, els utopistes no tenen en compte el paper de la lluita de classes en la hist\xc3\xb2ria, la qual cosa es tradueix en qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s un moviment elitista, allunyat de les masses obreres.\n_START_SECTION_\nEl socialisme productivista\n_START_PARAGRAPH_\nSaint-Simon, juntament amb Louis Blanc, \xc3\xa9s el seu m\xc3\xa0xim representant. Molt influenciat per l\xe2\x80\x99Enciclop\xc3\xa8dia i el cientifisme, aix\xc3\xad com per la Nova Atl\xc3\xa0ntida de Francis Bacon, creu que el poder deu estar en mans dels cient\xc3\xadfics i els industrials. Encara que no admet classes socials, distingeix entre els "productors", \xc3\xa9s a dir, els industrials, i els "ociosos", donant un valor suprem al treball. Gran defensor de l\'intervencionisme de l\'Estat per promoure el canvi, proposa abolir el dret d\'her\xc3\xa8ncia i nacionalitzar els mitjans de producci\xc3\xb3. Creu que les elits s\xc3\xb3n bones, i que nom\xc3\xa9s cal que es mantinguin fidels al cristianisme en la seva vessant m\xc3\xa9s humanista per assegurar el b\xc3\xa9 social._NEWLINE_Louis Blanc, en canvi, representa la revoluci\xc3\xb3 des del poder. Durant l\'onada revolucion\xc3\xa0ria de 1848 va fundar els Tallers nacionals, a mig cam\xc3\xad entre una cooperativa i un sindicat, que eren un reflex de la seva principal aportaci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica: que el treball \xc3\xa9s un dret i, com a tal, s\'ha de garantir. La seva ideologia est\xc3\xa0 condensada en el seu assaig L\'organitzaci\xc3\xb3 del treball, de 1839, on afirma que la pressi\xc3\xb3 de la compet\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s la causa de tots els mals que pateix la societat.\n_START_SECTION_\nEl socialisme associacionista\n_START_PARAGRAPH_\nAquest tipus no volia millorar el model social existent, sin\xc3\xb3 establir-ne un de nou a partir de noves formes d\'associaci\xc3\xb3 comunal.\n_START_SECTION_\nCharles Fourier\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Fourier \xc3\xa9s un altre dels pares del cooperativisme i un dels autors que han fet una cr\xc3\xadtica m\xc3\xa9s sat\xc3\xadrica del capitalisme. Va fundar el moviment conegut com a Fourierisme._NEWLINE_El seu model de reforma social es basa en unes comunes anomenades falansteri, societats tancades d\'unes 1600 persones que assumeixen totes les funcions socials. Per evitar l\'especialitzaci\xc3\xb3 les diferents funcions van tornant-se entre els individus. Per\xc3\xb2 Fourier respecta el dret a l\'her\xc3\xa8ncia i considera com naturals la riquesa i la pobresa. Aix\xc3\xb2, unit a la seva desconfian\xc3\xa7a vers l\'Estat, va fer que no fos vist amb mals ulls per molts liberals._NEWLINE_Inspirats en les seves idees colons francesos, belgues i su\xc3\xafssos van fundar La Reuni\xc3\xb3n el 1855 a Texas. El fundador va ser Victor Consid\xc3\xa9rant, que havia estat un membre actiu del moviment Fourier a Li\xc3\xb3, i que va ser expulsat de Fran\xc3\xa7a. Despr\xc3\xa9s de vosotar els terrenys va tornar a Europa a buscar colons, aconseguint-ne uns 400. Cap al 1860 l\'experiment ja havia fracassat, molts colons van marxar, i la col\xc3\xb2nia va acabar sent absorbida per Dallas._NEWLINE__NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 als Estats Units, el reverend George Ripley i la seva esposa Sofia van fundar Brook Farm a Massachusetts, molt a prop de Boston, el 1841. Es tractava d\'una granja orientada exclusivament cap a l\'agricultura. S\'hi va construir un enorme edifici, anomenat falansteri, per\xc3\xb2 quan el 1846 s\'hi va calar foc les esperances dels habitants de Book Farm es van enfonsar, i l\'any seg\xc3\xbcent es va tancar.\n_START_SECTION_\n\xc3\x89tienne Cabet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89tienne Cabet an\xc3\xa0 escorant-se cap a l\'esquerra conforme les experi\xc3\xa8ncies l\'anaven decebent. Aix\xc3\xad, recolz\xc3\xa0 la revoluci\xc3\xb3 de 1830, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s critic\xc3\xa0 fortament la monarquia orleanista per la seva repressi\xc3\xb3 dels obrers._NEWLINE_La seva obra m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s Viatge a Ic\xc3\xa0ria, publicada el 1842 i que planteja un futur comunista. Tingu\xc3\xa9 una \xc3\xa0mplia difusi\xc3\xb3 per tot el continent i for\xc3\xa7a influ\xc3\xa8ncia. Les seves idees no eren especialment interessants ni innovadores, per\xc3\xb2 el fet de ser un gran pamfletista li don\xc3\xa0 m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia. Intent\xc3\xa0 dur a terme les seves idees en diferents llocs, comen\xc3\xa7ant per Texas, on va comprar terres, per\xc3\xb2 fracass\xc3\xa0 sempre. La seva idea m\xc3\xa9s important potser va ser la d\'eliminar els diners juntament amb la propietat privada._NEWLINE_El 1852 un grup de francesos van fundar Corning a l\'estat d\'Iowa, tot i que no van tenir reconeixement legal com a ciutat fins al 1860. Als anys 60 precisament hi va haver una escissi\xc3\xb3 entre els tradicionalistes i els progressistes, enfrontats pel dret a vot de les dones, i finalment els progressistes van marxar i van muntar un nou assentament a uns 5 kil\xc3\xb2metres a l\'est. Oficialment es van dissoldre el 1878, per\xc3\xb2 algunes fam\xc3\xadlies van continuar vivint segons els principis icarians fins al 1898.\n_START_SECTION_\nPierre Proudhon\n_START_PARAGRAPH_\nPierre-Joseph Proudhon \xc3\xa9s considerat com el pare de l\xe2\x80\x99anarquisme. Desconfiava de la democr\xc3\xa0cia parlament\xc3\xa0ria i de l\'Estat, i va criticar durament el sufragi universal, la burocr\xc3\xa0cia i la centralitzaci\xc3\xb3. La seva frase m\xc3\xa9s coneguda, "La propietat \xc3\xa9s un robatori", resumeix molt b\xc3\xa9 el seu pensament._NEWLINE_El seu ideal era una societat an\xc3\xa0rquica on no hi hauria un poder pol\xc3\xadtic, sin\xc3\xb3 lliures acords entre treballadors, que s\'unirien en una confederaci\xc3\xb3 autogestion\xc3\xa0ria. Aquesta idea \xc3\xa9s el que fa que se\'l consideri a vegades com un utopista, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s una consideraci\xc3\xb3 posada en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 per alguns autors. aix\xc3\xad, G.D.H. Cole arriba a postular la substituci\xc3\xb3 del terme socialisme ut\xc3\xb2pic pel de precursors del socialisme, categoria on entrarien Proudhon i el mateix Marx. Altres autors, per\xc3\xb2, com J. Serrallonga, no accepten aquest terme perqu\xc3\xa8 creuen que considerar Marx un precursor \xc3\xa9s absurd, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que desvinculen Proudhon de l\'utopisme i el classifiquen amb els anarquistes._NEWLINE_Proudhon va con\xc3\xa8ixer a Marx i a Bakunin, i es van influir rec\xc3\xadprocament. De fet, Proudhon havia estat el primer a parlar del socialisme com a ci\xc3\xa8ncia, en el seu llibre de 1840 Qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s la propietat?, i Proudhon i Marx van ser amics fins que aquest va escriure, en resposta a La filosofia de la pobresa, La pobresa de la filosofia. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 amb Bakunin va tenir enfrontaments, ja que considerava, a difer\xc3\xa8ncia del rus, que la revoluci\xc3\xb3 social es podia aconseguir per mitjans pac\xc3\xadfics.\n_START_SECTION_\nEl socialisme actiu\n_START_PARAGRAPH_\nHi va haver tamb\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie de socialistes ut\xc3\xb2pics que, en comptes de te\xc3\xb2rics m\xc3\xa9s o menys a\xc3\xafllats de la realitat, van ser una mena de "revolucionaris professionals"._NEWLINE_Louis Auguste Blanqui va organitzar el moviment estudiantil parisenc i va estar implicat en tots els moviments revolucionaris d\'import\xc3\xa0ncia que es van viure a Fran\xc3\xa7a al XIX, especialment a la Comuna de Par\xc3\xads de 1871, fins al punt que es pot distingir un corrent revolucionari que en pren el nom: el blanquisme. La seva principal aportaci\xc3\xb3 fou la idea de la lluita armada i la insurrecci\xc3\xb3 com a armes pol\xc3\xadtiques._NEWLINE_L\'\xc3\xa0via de Paul Gauguin, Flora Trist\xc3\xa1n, \xc3\xa9s una de les fundadores del feminisme, hereva del pensament de Mary Wollstonecraft, per\xc3\xb2 don\xc3\xa0 al seu pensament un tint de classe social que fa que el feminisme marxista sorgeixi directament d\'ella. La seva aportaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important, per\xc3\xb2, va ser la idea de crear una internacional de treballadors, recolzant-se en els sindicats, llavor de la que sortir\xc3\xa0 l\'internacionalisme proletari.\n_START_SECTION_\nUtopisme en l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha diferents religions i sectes que descriuen el seu particular cel com una forma d\'utopia. Per\xc3\xb2 el plantejament en aquesta l\xc3\xadnia m\xc3\xa9s elaborat i dif\xc3\xb3s correspon a una s\xc3\xa8rie de televisi\xc3\xb3: Star Trek. En la s\xc3\xa8rie original, per\xc3\xb2 sobretot en Star Trek: La nova generaci\xc3\xb3, es planteja una Federaci\xc3\xb3 de Planetes Units on no hi ha pobresa, ni esclavitud, ni diners, ni ignor\xc3\xa0ncia. Tothom treballa, i tothom ho fa pel desenvolupament i el b\xc3\xa9 comuns de la humanitat. Aquesta societat perfecta s\'ha aconseguit a partir, d\'una banda, del contacte amb alien\xc3\xadgenes (com es mostra a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Star Trek: First Contact), que va permetre als humans prendre consci\xc3\xa8ncia d\'esp\xc3\xa8cie per primera vegada; i, d\'una altra banda, a la invenci\xc3\xb3 del replicador, un aparell que permet crear qualsevol cosa amb un cost gaireb\xc3\xa9 nul.'