b"\n_START_ARTICLE_\nMaria Ign\xc3\xa0sia Cort\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nRes sabem de la seva biografia i fins i tot desconeixem el seu segon cognom. Nom\xc3\xa9s hem pogut deduir que era d'origen xueta, benestant i casada, se suposa que per la forta endog\xc3\xa0mia del moment, amb un home xueta. La primera not\xc3\xadcia que tenim d'ella, quan encara sembla que no tenia els vint anys, \xc3\xa9s un poema que public\xc3\xa0 el 1880 a la Revista d'El \xc3\x81ncora titulat La rosa i l'abella. En ell es descobreix una compositora rom\xc3\xa0ntica tardana, que fa servir la rosa amb una c\xc3\xa0rrega simb\xc3\xb2lica de cultura patriarcal, i que parla de l'encant ef\xc3\xadmer de la dona i de l'amor er\xc3\xb2tic com a destrucci\xc3\xb3._NEWLINE_Com altres dones poetes coet\xc3\xa0nies, ella dedic\xc3\xa0 diversos poemes a la mare i a les amigues. A la primera, recollint l'esquin\xc3\xa7ament de l'orfandat. Les amigues -entre les qui ocupa un lloc important la poeta Marcel\xc2\xb7lina Moragues- s\xc3\xb3n un objecte amor\xc3\xb3s recorrent, amb les quals es comunica i comparteix complicitats. S\xc3\xb3n un refugi davant la frustraci\xc3\xb3 per la incomprensi\xc3\xb3 masculina i el distanciament entre els sexes._NEWLINE_En versos de joventut criticava el matrimoni per inter\xc3\xa9s i els joves festejadors que tenien aquest objectiu. El 1882 public\xc3\xa0 el poema Consell a les planes de L'Ignor\xc3\xa0ncia, on entrava a la pol\xc3\xa8mica que sobre la dona sostenien Marcel\xc2\xb7lina Moragues i l'escriptor mis\xc3\xb2gin Bartomeu Singala. Defens\xc3\xa0 les dones i digu\xc3\xa9 que eren l'estal\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia davant marits malfeiners i tarambanes._NEWLINE_Toc\xc3\xa0 el tema patri\xc3\xb2tic de regust hist\xc3\xb2ric a La Conquesta i tamb\xc3\xa9 el religi\xc3\xb3s, i fins i tot m\xc3\xadstic, cantant els amors divins de Santa Teresa de Jes\xc3\xbas, a qui admirava. Les feines agr\xc3\xa0ries que feien les dones, prou idealitzades, foren descrites al poema La pastora._NEWLINE_En vida reb\xc3\xa9 alguns reconeixements com el 1885 i el 1886 quan foren premiades les seves poesies La Flor, per l'Acad\xc3\xa8mia de la Joventut Cat\xc3\xb2lica de Palma i Ave Maria per la Joventut Art\xc3\xadstica.  El setmanari literari La Tortuga li dedicava un n\xc3\xbamero, el 9-II-1889 i en reprodu\xc3\xafa un poema seu. El 1893, junt amb altres escriptores mallorquines, aport\xc3\xa0 un poema per a enviar a l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Chicago, dins la secci\xc3\xb3 de contribuci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria femenina. El 1900 public\xc3\xa0 el poema La clausura al n\xc3\xbamero que La Creu del Montseny, dirigit per Jacint Verdaguer, dedicava a les poetes de llengua catalana. El 1896 Ignasi Valent\xc3\xad Fortesa l'anomenava, citant alguns dels seus poemes, a l'obra La mujer en la Historia. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s citada per Miquel dels Sants Oliver a La literatura en Mallorca._NEWLINE_\xc3\x89s interessant llur contribuci\xc3\xb3 tardana a la Renaixen\xc3\xa7a, quan el 1901 public\xc3\xa0 a la revista Mallorca Dominical un recull de poesia popular an\xc3\xb2nima, de tradici\xc3\xb3 oral."