b'\n_START_ARTICLE_\nErik Leonard Ekman\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEkman va obtenir el seu grau de batxiller l\'any 1907 a la Universitat de Lund en el sud de Su\xc3\xa8cia, i li va ser ofert un passatge amb vaixell a l\'Argentina amb una companyia naviliera sueca. All\xc3\xa0 va passar 3 mesos a Misiones col\xc2\xb7lectant plantes, ajudat per la col\xc3\xb2nia sueca que s\'havia establert en aquesta \xc3\xa0rea. Mentrestant se li va oferir un lloc d\'amanuense Regnelliano en el Museu Suec d\'Hist\xc3\xb2ria Natural a Estocolm, el qual va acceptar gratament. Va comen\xc3\xa7ar el seu servei en el museu l\'any 1908. Gr\xc3\xa0cies al suport financer del fons Regnell, va poder viatjar \xc3\xa0mpliament per Europa i estudiar amb molts dels bot\xc3\xa0nics prominents de l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Ekman va presentar la seva dissertaci\xc3\xb3 doctoral a Lund l\'any 1914. En el mateix any se suposava que part\xc3\xads en la tercera expedici\xc3\xb3 Regnelliana a Sud-am\xc3\xa8rica. El seu objectiu era Brasil, per\xc3\xb2 Ekman va rebre una instrucci\xc3\xb3 dels professors Ignatius Urban (de Berl\xc3\xadn) i C. Lindman (d\'Estocolm) per fer petites parades a Cuba (1 mes) i en la Hispaniola (8 mesos) per col\xc2\xb7lectar esp\xc3\xa8cimens per al projecte bot\xc3\xa0nic "Symbolae Antillanae" d\'Urban. Ekman va acceptar fer-ho sota protesta, per\xc3\xb2 tot va empitjorar despr\xc3\xa9s per la demora addicional de dos anys del seu pla original d\'anar a Brasil a causa del comen\xc3\xa7ament de la Primera Guerra Mundial, disturbis pol\xc3\xadtics en Hait\xc3\xad, i una epid\xc3\xa8mia de pesta a Cuba. _NEWLINE_Ekman va desembarcar a l\'Havana l\'any 1917 i va romandre a Cuba durant 10 anys, excepte per una curta vista a Hait\xc3\xad en el primer any de la seva arribada. Despr\xc3\xa9s de diverses discussions i pressions des d\'Estocolm, per part de la Reial Acad\xc3\xa8mia Sueca de Ci\xc3\xa8ncies, Ekman va tornar finalment a Hait\xc3\xad el 1924, on va comen\xc3\xa7ar un intens per\xc3\xadode de treball de camp fins al 1928, quan va ser a la Rep\xc3\xbablica Dominicana per seguir amb m\xc3\xa9s estudis._NEWLINE_Cap a finals de 1930, Ekman havia decidit complir finalment la seva missi\xc3\xb3 original: Brasil. No obstant aix\xc3\xb2, el viatge mai va oc\xc3\xb3rrer, a causa que Ekman va morir sobtadament a l\'edat de 47 anys el 15 de gener de 1931, a la ciutat de Santiago de los Caballeros a Rep\xc3\xbablica Dominicana. Va morir de grip despr\xc3\xa9s d\'haver estat abatut i afeblit per pneum\xc3\xb2nia, atacs de mal\xc3\xa0ria i febres de v\xc3\xb2mit negre. Mai va tornar a Su\xc3\xa8cia des que la va abandonar per segona vegada._NEWLINE_Ekman va ser enterrat a Santiago on tamb\xc3\xa9 van ser erigides una est\xc3\xa0tua i una placa per honrar-ho. Existeixen tamb\xc3\xa9 carrers que porten el seu nom a les ciutats de Santiago i de Santo Domingo.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nEkman va contribuir amb el coneixement de la flora de les Antilles m\xc3\xa9s que cap altre cient\xc3\xadfic pr\xc3\xa8viament. Va descriure m\xc3\xa9s de 2000 esp\xc3\xa8cies noves per a la ci\xc3\xa8ncia (una gran quantitat de les quals van ser nomenades amb el seu nom), essent encara m\xc3\xa9s notori aix\xc3\xb2 at\xc3\xa8s que per aquest per\xc3\xadode es considerava que la flora del Carib estava bastant ben documentada. _NEWLINE_Les seves col\xc2\xb7leccions s\xc3\xb3n usades encara molt activament en la investigaci\xc3\xb3 sobre la flora de les Antilles. _NEWLINE_Ekman va col\xc2\xb7lectar 36.000 esp\xc3\xa8cimens, que amb els duplicats sumen m\xc3\xa9s de 150.000 esp\xc3\xa8cimens. Tamb\xc3\xa9 va fer alguns descobriments geogr\xc3\xa0fics, va dibuixar nous mapes de les muntanyes d\'Hait\xc3\xad i va ser un dels primers a mesurar amb major precisi\xc3\xb3 la m\xc3\xa9s alta muntanya de les Antilles, el Pico Duarte. Ekaman va col\xc2\xb7lectar tamb\xc3\xa9 aus, mam\xc3\xadfers i r\xc3\xa8ptils.\n_START_SECTION_\nHonors\n_START_PARAGRAPH_\nA Cuba existeix un departament especial en el Jard\xc3\xad Bot\xc3\xa0nic Nacional que porta el seu nom, que cont\xc3\xa9 esp\xc3\xa8cies de plantes que estan relacionades amb les seves obres._NEWLINE_La fundaci\xc3\xb3 sueca Institut Ekman va ser establerta l\'any 1991 en el seu honor. Els objectius de la fundaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n intensificar l\'intercanvi cient\xc3\xadfic i cultural entre Su\xc3\xa8cia i els pa\xc3\xafsos Antillans. _NEWLINE_Un treball biogr\xc3\xa0fic sobre Ekman est\xc3\xa0 en realitzaci\xc3\xb3 (autors Thomas A. Zanoni (Nova York) i Roger Lundin (Su\xc3\xa8cia). Aquesta biografia tractar\xc3\xa0 tant sobre la seva vida com sobre la seva obra.'