b'\n_START_ARTICLE_\nLemni\n_START_SECTION_\nSistema d\'escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nLes inscripcions estan escrites en un alfabet similar a l\'utilitzat per escriure l\'idioma etrusc i al d\'antigues inscripcions fr\xc3\xadgies, derivats dels models eubis (alfabet grec occidental, alfabets d\'\xc3\x80sia Menor). Aquests models s\xc3\xb3n en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia d\'origen sem\xc3\xadtic occidental i van ser adaptats per diversos pobles des d\'abans del Segle VIII aC.\n_START_SECTION_\nVocals\n_START_PARAGRAPH_\nCom en l\'etrusc, el lemni sembla haver tingut un sistema de quatre vocals escrites <i, e, a, o>. A partir dels signes adoptats en l\'escriptura es conjectura que /i, e/ serien (vocals anteriors i que /o, a/ posteriors. Tal com succeeix en altres lleng\xc3\xbces sense distinci\xc3\xb3 entre /u/ i /o/ (com els que es troben en s\xc3\xa8neca o en n\xc3\xa1huatl), \xc3\xa9s probable que la transliteraci\xc3\xb3 com "o" del s\xc3\xadmbol de omikron va ser, de fet, destinada a registrar diversos al\xc2\xb7l\xc3\xb2fons com [o, u, \xc9\x94], etc. Aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s rar tenint en compte que lleng\xc3\xbces diferents poden prendre la mateixa lletra per transcriure sons diferents. \xc3\x89s m\xc3\xa9s aviat una coincid\xc3\xa8ncia que les lleng\xc3\xbces ve\xc3\xafnes d\'aquesta regi\xc3\xb3, l\'hittita i l\'accadi, tamb\xc3\xa9 presentin el mateix sistema de quatre vocals, faltant l\'o. Aix\xc3\xb2 suggereix una \xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia primerenca.'