b'\n_START_ARTICLE_\nMiguel Hern\xc3\xa1ndez Gilabert\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nMiguel Hern\xc3\xa1ndez va n\xc3\xa9ixer el 30 d\'octubre de 1910 a Oriola. Fou el tercer fill dels set que van tenir Miguel Hern\xc3\xa1ndez S\xc3\xa1nchez i Concepci\xc3\xb3n Gilabert, i el segon noi. La seva fam\xc3\xadlia es dedicava a la cria de cabres, cosa que va provocar que es traslladessin de la casa on va n\xc3\xa9ixer Miguel (calle San Juan, n\xc3\xbam. 82) a una de m\xc3\xa9s gran i m\xc3\xa9s adequada pel negoci familiar (calle de Arriba, n\xc3\xbam. 37), ubicada als afores. El seu pare aspirava a ascendir socialment, i va aconseguir ser nomenat "alcalde de barri", mentre que la seva mare era malaltissa (tenia bronquitis cr\xc3\xb2nica) i sovint havia de fer llit. _NEWLINE_Miguel va ser pastor de cabres des de molt petit. Va ser escolaritzat des de 1915 a 1916 en el centre d\'ensenyament Nuestra Se\xc3\xb1ora de Montserrat i de 1918 a 1923 va rebre l\'educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria a les escoles de l\'Amor de Dios. El 1923 va comen\xc3\xa7ar a estudiar el batxillerat al col\xc2\xb7legi Santo Domingo d\'Oriola, regentat pels jesu\xc3\xaftes, que el permeten optar a una beca perqu\xc3\xa8 segueixi amb els seus estudis, per\xc3\xb2 el seu pare ho va rebutjar. El 1925 va abandonar els estudis per ordre paterna per dedicar-se exclusivament a fer de pastor. Mentre cuidava el ramat, Hern\xc3\xa1ndez llegia amb avidesa i escrivia els seus primers poemes._NEWLINE_En aquells moments, el canonge Luis Almarcha Hern\xc3\xa1ndez va fer amistat amb Hern\xc3\xa1ndez i va posar-li a disposici\xc3\xb3 llibres de San Juan de la Cruz, Gabriel Mir\xc3\xb3, Paul Verlaine i Virgili, entre d\'altres. Les seves visites a la Biblioteca P\xc3\xbablica eren cada vegada m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents i va comen\xc3\xa7ar a formar un grup literari improvisat juntament amb altres joves oriolans a la fleca del seu amic Carlos Fenoll. Els participants m\xc3\xa9s destacats d\'aquelles reunions, a m\xc3\xa9s d\'Hern\xc3\xa1ndez i el mateix Carlos Fenoll, foren el seu germ\xc3\xa0 Efr\xc3\xa9n Fenoll, Manuel Molina i Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xadn Guti\xc3\xa9rez, futur advocat i assajista que posteriorment adoptaria el pseud\xc3\xb2nim de Ram\xc3\xb3n Sij\xc3\xa9 i a qui Hern\xc3\xa1ndez va dedicar la seva c\xc3\xa8lebre Eleg\xc3\xada a Ram\xc3\xb3n Sij\xc3\xa9. Des d\'aquest moment, Ram\xc3\xb3n Sij\xc3\xa9 es va convertir no nom\xc3\xa9s en el seu amic, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 en el seu company d\'inquietuds liter\xc3\xa0ries.  _NEWLINE_A partir d\'aquell moment, els llibres seran la seva principal font d\'educaci\xc3\xb3, convertint-se en una persona totalment autodidacta. Els grans autors del "Segle d\'Or" de la cultura espanyola - Miguel de Cervantes, Lope de Vega, Pedro Calder\xc3\xb3n de la Barca, Garcilaso de la Vega i, sobretot, Luis de G\xc3\xb3ngora, es convertiran en els seus mestres._NEWLINE_L\'any 1930, comen\xc3\xa7a a publicar poemes al setmanari El Pueblo d\'Oriola i al diari El D\xc3\xada. L\'any seg\xc3\xbcent apareix de forma m\xc3\xa9s regular a publicacions locals com Actualidad o Destellos. El 25 de mar\xc3\xa7 de 1931, amb nom\xc3\xa9s 20 anys, va obtenir el seu primer i \xc3\xbanic premi literari de la seva vida concedit per la Societat Art\xc3\xadstica de l\'Orfe\xc3\xb3 Il\xc2\xb7licit\xc3\xa0 amb un poema de 138 versos anomenat Canto a Valencia, sota el lema Luz..., P\xc3\xa1jaros..., Sol.... El tema principal del poema era el paisatge i la gent del litoral llevant\xc3\xad, en el qual destacava la mar Mediterr\xc3\xa0nia, el riu Segura i les ciutats de Val\xc3\xa8ncia, Alacant, M\xc3\xbarcia i en major mesura, Elx. Quan Hern\xc3\xa1ndez va rebre la notificaci\xc3\xb3 de la consecuci\xc3\xb3 del premi, es va afanyar a viatjar a la ciutat il\xc2\xb7licitana creient que rebria un premi econ\xc3\xb2mic, per\xc3\xb2 va resultar ser una escrivania de plata.\n_START_SECTION_\nPrimer viatge a Madrid\n_START_PARAGRAPH_\nDegut a la reputaci\xc3\xb3 que va aconseguir gr\xc3\xa0cies a les publicacions en diferents revistes i diaris, el 31 de desembre de 1931 va viatjar a Madrid, per consolidar-se en l\'escena i amb el prop\xc3\xb2sit de guanyar-se la vida iniciant una carrera liter\xc3\xa0ria, acompanyat d\'alguns poemes i recomanacions. _NEWLINE_Introdu\xc3\xaft per Francisco Mart\xc3\xadnez Corbal\xc3\xa1n, les revistes liter\xc3\xa0ries La Gaceta Literaria i Estampa l\'ajudaren a buscar feina, per\xc3\xb2 l\'intent no va fructificar i es va veure obligat a tornar a Oriola el 15 de maig de 1932. No obstant, l\'esmentat viatge va tenir gran import\xc3\xa0ncia, ja que va permetre-li con\xc3\xa8ixer de primera m\xc3\xa0 l\'obra de la generaci\xc3\xb3 del 27, aix\xc3\xad com la teoria necess\xc3\xa0ria per a la composici\xc3\xb3 de la seua obra Perito en lunas;  a Madrid publica l\'auto sacramental Quien te ha visto y quien te ve, y sombra de lo que eras, a la revista Cruz y Raya que dirigeix Jos\xc3\xa9 Bergam\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nSegon viatge a Madrid\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'aquest inici va a Madrid per segona vegada per obtenir feina, aquesta vegada de forma m\xc3\xa9s fruct\xc3\xadfera, ja que aconsegueix, primer, ser nomenat col\xc2\xb7laborador a les Misiones Pedag\xc3\xb3gicas i, m\xc3\xa9s tard, l\'escullen com a secretari i redactor de l\'enciclop\xc3\xa8dia Los toros. Col\xc2\xb7labora, a m\xc3\xa9s, ass\xc3\xadduament a Revista de Occidente. La seva amistat amb Maruja Mallo li inspira part dels sonets de El rayo que no cesa. Es presenta a Vicente Aleixandre i fa amistat amb ell i amb Pablo Neruda; aquest \xc3\xa9s l\'origen de la seva breu etapa dins el surrealisme. La seva poesia esdev\xc3\xa9 llavors m\xc3\xa9s social i manifesta un comprom\xc3\xads amb els m\xc3\xa9s pobres i desfavorits. Al desembre de 1935 mor el seu amic Ram\xc3\xb3n Sij\xc3\xa9, i Hern\xc3\xa1ndez li dedica la famosa elegia, que provoca l\'entusiasme de Juan Ram\xc3\xb3n Jim\xc3\xa9nez expressat a una cr\xc3\xb2nica del diari El Sol.\n_START_SECTION_\nGuerra civil\n_START_PARAGRAPH_\nMiguel Hern\xc3\xa1ndez era comunista des dels 26 anys. Quan esclata la Guerra Civil espanyola s\'allista al b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0. L\'estiu de 1936 passa a formar part del Partit Comunista d\'Espanya. Figura al 5\xc3\xa8 Regiment i passa a altres unitats als fronts de la batalla de Terol, Andalusia i Extremadura. En plena guerra, aconsegueix fer una breu visita a Oriola per casar-se el 9 de mar\xc3\xa7 de 1937 amb Josefina Manresa. Als pocs dies ha de marxar al front de Ja\xc3\xa9n. L\'estiu de 1937 va assistir al Segon Congr\xc3\xa9s Internacional d\'Escriptors per a Defensa de la Cultura celebrat a Madrid i Val\xc3\xa8ncia, i despr\xc3\xa9s va viatjar a l\'URSS en representaci\xc3\xb3 del govern de la Rep\xc3\xbablica, d\'on va tornar l\'octubre i va escriure el drama Pastor de la muerte i nombrosos poemes m\xc3\xa9s recollits posteriorment a la seva obra El hombre acecha. El desembre de 1937 neix el seu primer fill, Manuel Ram\xc3\xb3n, que mor als pocs mesos i a qui est\xc3\xa0 dedicat el poema Hijo de la luz y de la sombra i altres recollits al Cancionero y romancero de ausencias. Al gener de 1939 neix el segon fill, Manuel Miguel, a qui va dedicar des de la pres\xc3\xb3 les Nanas de la cebolla. Escriu un nou llibre: "Viento del pueblo".\n_START_SECTION_\nPres\xc3\xb3 i mort\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop acabada la guerra, a l\'abril de 1939, ja s\'havia acabat d\'imprimir a Val\xc3\xa8ncia El hombre acecha. Encara sense enquadernar, una comissi\xc3\xb3 depuradora franquista, presidida pel fil\xc3\xb2leg Joaqu\xc3\xadm de Entrambasaguas, va ordenar de destruir completament l\'edici\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, se\'n van salvar dos exemplars que van permetre reeditar el llibre l\'any 1981._NEWLINE_El seu amic Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada de Coss\xc3\xado s\'ofereix per acollir-lo a Tudanca. No obstant aix\xc3\xb2, decideix anar a Oriola malgrat el perill que aix\xc3\xb2 suposa, i d\'alla va fins a Sevilla i intenta travessar la frontera de Portugal per Huelva, per\xc3\xb2 la policia del r\xc3\xa8gim de Salazar el va entregar a la Gu\xc3\xa0rdia Civil. _NEWLINE_\xc3\x89s empresonat a Sevilla, i durant aquest temps, la seva dona Josefina Manresa li va enviar una carta on mencionava que nom\xc3\xa9s tenia pa i cebes per menjar. Com a resposta, el poeta va compondre les Nanas de la cebolla._NEWLINE_De Sevilla el traslladen a la pres\xc3\xb3 penal de Torrijos a Madrid. Gr\xc3\xa0cies a les gestions de Pablo Neruda davant d\'un cardenal, el setembre de 1939, el posen en llibertat inesperadament sense ser processat. Torna a Oriola i \xc3\xa9s delatat i detingut, i quan es va trobar a la pres\xc3\xb3 de la pla\xc3\xa7a de Conde de Toreno a Madrid, \xc3\xa9s jutjat i condemnat a mort al mar\xc3\xa7 de 1940. Coss\xc3\xado i altres amics intel\xc2\xb7lectuals, entre ells Luis Almarcha Hern\xc3\xa1ndez, amic de la joventut i vicari general de la Di\xc3\xb2cesi d\'Oriola (posteriorment bisbe de Lle\xc3\xb3 l\'any 1944), advoquen per ell i se li commuta la pena per la de trenta anys. Va ser traslladat a la pres\xc3\xb3 de Pal\xc3\xa8ncia al setembre de 1940 i al novembre al penal d\'Oca\xc3\xb1a (Toledo). El 1941 va ser traslladat al Reformatori d\'Adults d\'Alacant, on coneix a Antonio Buero Vallejo, qui li fa un retrat a carbonet. All\xc3\xa0 va emmalaltir; de la bronquitis passa al tifus, que es va complicar amb una tuberculosi. Se li ofereix penicil\xc2\xb7lina a canvi que abjuri del seu ateisme, per\xc3\xb2 ell s\'hi nega. Mor a la infermeria de la pres\xc3\xb3 alacantina a les 5.32 h de la matinada del 28 de mar\xc3\xa7 de 1942 amb 31 anys. Es diu que no li van poder tancar els ulls, fet pel qual el seu amic Vicente Aleixandre va compondre un poema. L\'enterren al n\xc3\xadnxol n\xc3\xbamero 1009 del cementiri de la Mare de D\xc3\xa9u del Remei d\'Alacant dos dies despr\xc3\xa9s de la seua mort._NEWLINE_El febrer del 2011 el Tribunal Suprem d\'Espanya va denegar la revisi\xc3\xb3 de la sent\xc3\xa8ncia de Miguel Hern\xc3\xa1ndez argumentant que no tenia vig\xc3\xa8ncia jur\xc3\xaddica. Amb motiu del 75 aniversari de la seua mort, a Oriola hi ha rutes tur\xc3\xadstiques al voltant de la seua vida.'