b'\n_START_ARTICLE_\nAfat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'afat \xc3\xa9s el sis\xc3\xa8 sentit segons la filosofia de Ramon Llull; \xc2\xab\xc3\xa9s aquela pot\xc3\xa8ncia ab la qual animal manifesta ab la vou a altre animal la sua concepci\xc3\xb3\xc2\xbb. Llull fa dependre l\'afat del sentit com\xc3\xba i no el cenyeix a l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 sino que l\'est\xc3\xa9n tamb\xc3\xa9 a tots els animals. Per ell, l\'afat no \xc3\xa9s la parla, \xc3\xa9s comunicaci\xc3\xb3 i tot all\xc3\xb2 que fa que els \xc3\xa9ssers animats puguin comunicar.\n_START_SECTION_\nAproximaci\xc3\xb3 a l\'afat\n_START_PARAGRAPH_\nLlull defensa que l\'afat \xc3\xa9s un sentit, per\xc3\xb2 contr\xc3\xa0riament als altres sentits, nom\xc3\xa9s en t\xc3\xa9 el car\xc3\xa0cter actiu, \xc3\xa9s a dir, no dep\xc3\xa8n_NEWLINE_necess\xc3\xa0riament de cap est\xc3\xadmul f\xc3\xadsic per entrar en acci\xc3\xb3. Es tracta d\'un sentit que no t\xc3\xa9 "l\xc3\xadnia sensada" que transformi un est\xc3\xadmul exterior en sensaci\xc3\xb3, un sentit que no ha de restar passiu a l\'espera dels est\xc3\xadmuls. _NEWLINE_Llull aborda aspectes cognitius de l\'afat: fa dependre la parla de la pot\xc3\xa8ncia sensitiva (el sentit com\xc3\xba), perqu\xc3\xa8 l\'objectiu d\'aquest sis\xc3\xa8 sentit \xc3\xa9s la manifestaci\xc3\xb3 d\'una inquietud, la necessitat de comunicaci\xc3\xb3; per tant, la parla tamb\xc3\xa9 pot dependre d\'un input imaginatiu, interior. Aix\xc3\xad doncs, l\'afat \xc3\xa9s un sentit amb una doble activaci\xc3\xb3: la sensorial i la imaginativa. De tota manera, Llull admet que la causa sempre \xc3\xa9s externa, encara que hi intervingui la imaginaci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8, tenint en compte la teoria escol\xc3\xa0stica del coneixement sensible, abans que es produeixi la parla la funci\xc3\xb3 estimativa del cervell compara les dades generades per la fantasia imaginativa amb les dades reals, proporcionades pels sentits o emmagatzemades a la mem\xc3\xb2ria a causa d\'experi\xc3\xa8ncies anteriors._NEWLINE_Llull creu que els cinc sentits tradicionals proporcionen dades massa disperses per ser copsades per la ment. Cal doncs una facultat unificadora, l\'afat, per a atorgar un concepte a la varietat de sensacions i poder-les comunicar vera\xc3\xa7ment mitjan\xc3\xa7ant la paraula, cosa que relaciona l\'estudi de l\'afat amb la principal empresa que Llull tingu\xc3\xa9 a la seva vida: fer que els infidels es convertissin despr\xc3\xa9s de sentir la predicaci\xc3\xb3 assistida per l\'Art lul\xc2\xb7liana._NEWLINE_S\'ha de tenir en compte que, si Llull considerava l\'afat el sis\xc3\xa8 sentit, era pel seu entusiasme Per a la societat actual, les proves amb les quals Ramon Llull pretenia demostrar-ho s\xc3\xb3n totalment inadequades. Aspectes com que l\'\xc3\xb2rgan_NEWLINE_de l\'afat sigui la llengua i que el del gust s\'hagi de despla\xc3\xa7ar al paladar, o raonaments del tipus \xc2\xabsi affatus no fos sentit...\xc2\xbb fan que la de Llull no sigui una bona demostraci\xc3\xb3._NEWLINE_Malgrat tot, el Llibre de l\'affatus es considera una obra interessant en la hist\xc3\xb2ria de la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica perqu\xc3\xa8 Llull incorpora certs temes al seu estudi que es poden relacionar amb els corrents mentalistes de la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica. A m\xc3\xa9s, per la influ\xc3\xa8ncia de les aportacions (sobretot en medicina) i metodologia \xc3\xa0rabs, tracta aspectes f\xc3\xadsics que intervenen en la producci\xc3\xb3 del llenguatge.\n_START_SECTION_\nIntegraci\xc3\xb3 de l\'afat a l\'Art\n_START_PARAGRAPH_\nQuan_NEWLINE_Llull desenvolupa la teoria tern\xc3\xa0ria de l\'home (dins_NEWLINE_del que es coneix com a \xc2\xabetapa tern\xc3\xa0ria de Llull\xc2\xbb, entre 1290 i_NEWLINE_1308), no en t\xc3\xa9 prou que_NEWLINE_aquest sigui nom\xc3\xa9s la_NEWLINE_suma d\'\xc3\xa0nima i mat\xc3\xa8ria, sin\xc3\xb3 que li adjudica pluralitat de formes_NEWLINE_(pot\xc3\xa8ncies). En el cos hum\xc3\xa0 hi domina la pot\xc3\xa8ncia imaginativa, que_NEWLINE_relaciona l\'aprehensi\xc3\xb3 dels sentits amb la comprensi\xc3\xb3 cognitiva._NEWLINE_Per sota hi ha la pot\xc3\xa8ncia sensitiva (comparable al sentit com\xc3\xba_NEWLINE_actual), que \xc3\xa9s la que estudia el Llibre de l\'affatus_NEWLINE_. El llenguatge (i la reflexi\xc3\xb3 a l\'entorn del_NEWLINE_llenguatge) ajuda Llull a l\'hora de fonamentar el seu Art._NEWLINE_A aquest efecte, Llull utilitza un mecanisme en el qual cada_NEWLINE_principi t\xc3\xa9 els seus correlatius: els primers s\xc3\xb3n els de pot\xc3\xa8ncia,_NEWLINE_agent o forma, representats amb adjectius amb la terminaci\xc3\xb3 -tiva_NEWLINE_(en llat\xc3\xad)\xc2\xa0; els_NEWLINE_segons, els d\'objecte, pacient o mat\xc3\xa8ria, representats amb adjectius_NEWLINE_amb la terminaci\xc3\xb3 -bilia; i finalment els d\'acte, que Llull_NEWLINE_representa amb la terminaci\xc3\xb3 d\'infinitiu -are i que fan de_NEWLINE_connexi\xc3\xb3 entre els dos anteriors._NEWLINE_Com_NEWLINE_que \xc2\xabLlull basa l\'Art en el m\xc3\xb3n real\xc2\xbb,_NEWLINE_que ell veu simple, entenedor i universal, est\xc3\xa9n aquesta_NEWLINE_universalitat a l\'\xc3\xa0nima racional, creadora de construccions_NEWLINE_intel\xc2\xb7lectuals i m\xc3\xadstiques que permeten unir ra\xc3\xb3 i fe. Llull pret\xc3\xa9n que aquesta uni\xc3\xb3 "onto-teo-l\xc3\xb2gica"_NEWLINE_faci que l\'Art es pugui utilitzar en qualsevol disciplina i_NEWLINE_que l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, mitjan\xc3\xa7ant l\'enteniment i la voluntat actuant_NEWLINE_conjuntament, pugui ascendir cap a D\xc3\xa9u; mant\xc3\xa9_NEWLINE_una posici\xc3\xb3 semblant a la de sant Tom\xc3\xa0s d\'Aquino: "el fi \xc3\xbaltim_NEWLINE_de tot \xc3\xa9s el principi primer de tot, \xc3\xa9s a dir, D\xc3\xa9u", o b\xc3\xa9,_NEWLINE_si hi afegim l\'Art lul\xc2\xb7liana: "D\xc3\xa9u ens d\xc3\xb3na el saber_NEWLINE_per a la salvaci\xc3\xb3".\n_START_SECTION_\nPersuasi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que el fervor m\xc3\xadstic de Llull fa que algunes obres siguin complicades d\'entendre,_NEWLINE_ell mateix proposava claredat i simplicitat. D\'altres obres (Ars_NEWLINE_notatoria,De significatione,_NEWLINE_etc.) en mostren la preocupaci\xc3\xb3 per la bona construcci\xc3\xb3 del_NEWLINE_llenguatge. Per a Ramon Llull el fet ling\xc3\xbc\xc3\xadstic_NEWLINE_(que es pot fer correspondre amb l\'afat)_NEWLINE_\xc3\xa9s essencialment comunicaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, la pragm\xc3\xa0tica \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s_NEWLINE_important per a l\'escriptor i_NEWLINE_el predicador, que han_NEWLINE_de saber posar la veritat a les seves obres amb la intenci\xc3\xb3 que els_NEWLINE_qui les_NEWLINE_llegeixin_NEWLINE_o escoltin_NEWLINE_reaccionin convertint-se a la fe cristiana. Dit_NEWLINE_d\'una altra manera, mitjan\xc3\xa7ant_NEWLINE_l\'afat_NEWLINE_s\'aconsegueix a fer sensibles les persones per l\'o\xc3\xafda.'