b'\n_START_ARTICLE_\nRelacions entre Cap Verd i Guinea Bissau\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria colonial\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa0rea continental sota el domini portugu\xc3\xa8s que ara cont\xc3\xa9 Guinea Bissau va ser originalment anomenada "Guin\xc3\xa9 de Cabo Verde". Cap Verd va ser el lloc de tr\xc3\xa0nsit en el comer\xc3\xa7 d\'esclaus de Guinea Bissau cap a les Am\xc3\xa8riques. La prov\xc3\xadncia ultramarina de Cap Verd subministrava molts oficials colonials a la Guinea portuguesa continental, m\xc3\xa9s tard Guinea Bissau, fins al punt que constitu\xc3\xafen les tres quartes parts de l\'administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica.\n_START_SECTION_\nIndepend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nCap Verd i Guinea-Bissau lluitaren plegats per la independ\xc3\xa8ncia de Portugal, dirigits principalment pel marxista Partit Afric\xc3\xa0 per la Independ\xc3\xa8ncia de Guinea i Cap Verd d\'Am\xc3\xadlcar Cabral a partir de 1956. Cap Verd proporcion\xc3\xa0 la burgesia que va dirigir el moviment anticolonial a la Guinea portuguesa. Una ideologia d\'unitat va ser clau per a la teoria de l\'alliberament afric\xc3\xa0 de Cabral, qui era capverdi\xc3\xa0 de Guinea Bissau, encara que la crida a la unitat va ser en part una t\xc3\xa0ctica per evitar que Guinea Bissau s\'independitz\xc3\xa9s sense Cap Verd, que tenia lligams estrets amb Portugal. _NEWLINE_El PAIGC va lluitar en la guerra d\'independ\xc3\xa8ncia de Guinea Bissau (part de la guerra colonial portuguesa), i declar\xc3\xa0 la independ\xc3\xa8ncia en 1973, que fou \xc3\xa0mpliament reconeguda en setembre de 1974. Cap Verd es va unir a Guinea Bissau en la independ\xc3\xa8ncia de Portugal quan es va negociar la independ\xc3\xa8ncia pac\xc3\xadficament el 5 de juliol de 1975, despr\xc3\xa9s de la revoluci\xc3\xb3 dels clavells a Portugal d\'abril de 1974, i Aristides Pereira del PAIGC esdevingu\xc3\xa9 president. La intenci\xc3\xb3 era l\'unificaci\xc3\xb3, com establien les constitucions d\'ambd\xc3\xb3s pa\xc3\xafsos. El PAIGC les veia com a "rep\xc3\xbabliques germanes" amb "dos cossos en un sol cor", i els pa\xc3\xafsos compartien la mateixa bandera i himne._NEWLINE_Tanmateix les elits de Cap Verd es van oposar a la unificaci\xc3\xb3, hi va haver difer\xc3\xa8ncies constitucionals i legals, i el comer\xc3\xa7 entre ells era petit. El 14 de novembre de 1980 un cop dirigit per Jo\xc3\xa3o Bernardo Vieira contra els mesti\xc3\xa7os "forasters" va enderrocar el govern de Lu\xc3\xads Cabral (mig germ\xc3\xa0 d\'Am\xc3\xadlcar) a Guinea Bissau, el que port\xc3\xa0 la separaci\xc3\xb3 de Cap Verd sota Pedro Pires el 20 de gener de 1980 sota el govern del nou Partit Afric\xc3\xa0 per la Independ\xc3\xa8ncia de Cap Verd (PAICV).\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1980-D\xc3\xa8cada del 2000\n_START_PARAGRAPH_\nDes de 1980 els pa\xc3\xafsos han estat menys involucrats, Cap Verd ha assolit nivells relativament estables i s\'ha desenvolupat, i ha adoptat de forma pac\xc3\xadfica la democr\xc3\xa0cia multipartidista, mentre que Guinea Bissau ha experimentat la manca de desenvolupament i per\xc3\xadodes de viol\xc3\xa8ncia. Cap Verd servei ha deixat de banda el marxiste i ha establert relacions amb els pa\xc3\xafsos occidentals, a causa de la depend\xc3\xa8ncia de les importacions d\'aliments despr\xc3\xa9s de la sequera, mentre que Guinea Bissau era, igual que altres estats africans "no alineats", m\xc3\xa9s proper de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. El juny de 1982 es van restablir les relacions diplom\xc3\xa0tiques despr\xc3\xa9s de la trobada d\'ambd\xc3\xb3s presidents, i el juliol de 1983 l\'ambaixador de Cap Verd fou rebut per Guinea Bissau._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que es va introduir a Cap Verd la democr\xc3\xa0cia multipartidista el 1990, el victori\xc3\xb3s Moviment per la Democr\xc3\xa0cia va canviar la bandera i l\'himne nacional per diferenciar-lo del de Guinea Bissau. Ambd\xc3\xb3s foren membres fundadors de la Comunitat de Pa\xc3\xafsos de Llengua Portuguesa (CPLP) el 1996 i cadascun \xc3\xa9s membre de la Uni\xc3\xb3 Africana i de la Comunitat Econ\xc3\xb2mica dels Estats de l\'\xc3\x80frica Occidental (CEDEAO)._NEWLINE_En 1998 una ofensiva contra els separatistes de Casamance a Guinea Bissau hi provoc\xc3\xa0 una guerra civil. Aleshores Cap Verd va demanar la retirada de les tropes de Senegal i Guinea Conakry de Guinea Bissau, donant suport al president Viera. Cap Verd tamb\xc3\xa9 es va oposar a la sol\xc2\xb7licitud del president Vieira a la CEDEAO Viera perqu\xc3\xa8 hi envi\xc3\xa9s forces de pau. Cap Verd va aplegar refugiats de Guinea Bissau i va ajudar a negociar la pau com a part de la CPLP, amb el ministre d\'afers estrangers de Cap Verd Jos\xc3\xa9 Lu\xc3\xads de Jesus dirigint els debats en un vaixell de guerra portugu\xc3\xa8s que van conduir a l\'acord d\'alto el foc. El president de Cap Verd, Peres, tamb\xc3\xa9 va intervenir durant la violenta campanya electoral de 2005 a Guinea Bissau, i durant l\'assassinat del president de Guinea Bissau, Joao Bernardo Viera, en 2009.\n_START_SECTION_\nRelacions recents\n_START_PARAGRAPH_\nLes relacions han millorat des de l\'elecci\xc3\xb3 de Malam Bacai Sanh\xc3\xa1 a Guinea Bissau en 2009. Guinea Bissau t\xc3\xa9 un Consolat General a Rua da Ilha de Santa Luzia a Praia, Cap Verd, obert l\'octubre de 2011, encap\xc3\xa7alat per C\xc3\xa2ndido Barbosa. Era planejat des de 1992._NEWLINE_La connexi\xc3\xb3 a\xc3\xa8ria entre els pa\xc3\xafsos opera a trav\xc3\xa9s de TACV, que havia estat suspesa despr\xc3\xa9s del cop a Guinea Bissau l\'abril de 2012, i que va ser restaurada el juny de 2015 durant la visita del Primer Ministre de Cap Verd Jos\xc3\xa9 Maria Neves a Bissau per trobar-se amb Domingos Sim\xc3\xb5es Pereira i discutir les relacions econ\xc3\xb2miques i comercials. Neves havia visitat Guinea-Bissau per \xc3\xbaltima vegada el 2011. Ambd\xc3\xb3s pa\xc3\xafsos van signar un acord per evitar la doble imposici\xc3\xb3 aquell setembre.\n_START_SECTION_\nRelacions culturals\n_START_PARAGRAPH_\nCap Verd i Guinea Bissau comparteixen el portugu\xc3\xa8s com a llengua oficial, i llurs criolls portuguesos respectius, molt semblants, com a lleng\xc3\xbces reconegudes. Els capverdians de Guinea-Bissau han format l\' Associa\xc3\xa7ao dos Filhos e Descendentes de Cabo Verde, i els guineabissauencs de Cap Verd, que s\xc3\xb3n uns 8.000 o 9.000, han format l\' Associa\xc3\xa7ao dos Guineeneses Residentes em Cabo Verde. Malgrat que comparteixen llengua i cultura, els immigrants de Guinea Bissau sovint s\xc3\xb3n tractats de a "manjacs", un terme pejoratiu usat a les illes per als originaris del continent afric\xc3\xa0, i la legalitzaci\xc3\xb3 dels guineabissauencs a Cap Verd es fa esperar.'