b"\n_START_ARTICLE_\nGerard Vilar i Roca\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nEl tema general de la filosofia de Vilar ha estat el concepte de ra\xc3\xb3 i tamb\xc3\xa9 la definici\xc3\xb3 de la subjectivitat moderna. La relaci\xc3\xb3 entre l'\xc3\xa8tica i l'est\xc3\xa8tica en l'art i la literatura ha estat una altra constant que l'ha portat a connectar-se especialment amb la teor\xc3\xada cr\xc3\xadtica alemanya i\xc2\xa0 alguns fil\xc3\xb2sofs anal\xc3\xadtics anglo-saxons com Nelson Goodman i Arthur Danto.[1] _NEWLINE_En l\xe2\x80\x99obra de Vilar es poden distinguir tres etapes principals: 1) Una primera etapa en la qual defensava el concepte de ra\xc3\xb3 praxeol\xc3\xb2gica com a racionalitat te\xc3\xb3rico-pr\xc3\xa0ctica, especialment en els seus llibres Ra\xc3\xb3 i marxisme i Discurs sobre el senderi.\xc2\xa0 En aquesta etapa Vilar pensava que no hi ha altra forma de ra\xc3\xb3 que la ra\xc3\xb3 instrumental, encara que l\xe2\x80\x99interpretava en el sentit marxi\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99una relaci\xc3\xb3 permanent de correcci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua entre entre teoria i praxi. Aquest plantejament, per\xc3\xb2, no el permetia abordar el problema de la racionalitat dels fins \xc3\xa8tics i pol\xc3\xadtics, com li passava la filosofia de Marx. 2) En la segona etapa que s\xe2\x80\x99est\xc3\xa9n al llarg dels anys 90 i en la qual va allunyar-se de la seva primera concepci\xc3\xb3, Vilar va defensar en l\xc3\xadnia amb J\xc3\xbcrgen Habermas i Albrecht Wellmer, la import\xc3\xa0ncia del llenguatge i el seu potencial de racionalitat, per\xc3\xb2 atenent m\xc3\xa9s al desacord i l\xe2\x80\x99error que no pas al consens que buscaven aquells. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s al que Vilar apuntava amb la noci\xc3\xb3 de ra\xc3\xb3 insatisfeta.\xc2\xa0 \xc2\xa03) Des del 2000 endavant, per\xc3\xadode en el qual s\xe2\x80\x99interessa sobretot per la ra\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica, entesa aquesta fonamentalment com a racionalitat creativa i generadora de disturbis de l\xe2\x80\x99ordre i les funcionalitats establertes. Per a Vilar, l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia est\xc3\xa8tica consisteix a produir \xe2\x80\x9cdisturbis de la ra\xc3\xb3\xe2\x80\x9d, per\xc3\xb2 aquests desordres est\xc3\xa8tics no s\xc3\xb3n merament negatius i cr\xc3\xadtics, sin\xc3\xb3 que tenen una productivitat positiva en permetre accedir a altres formes de coneixement que les dominades per la ra\xc3\xb3 instrumental._NEWLINE_Per a Vilar, com per a Adorno: La funci\xc3\xb3n del arte hoy es carecer de funci\xc3\xb3n, o en altres paraules l'art t\xc3\xa9 com a utilitat crear desordre, tesi que l'engloba en el pensament de la postmodernitat."