b'\n_START_ARTICLE_\nRetrat d\'un cartoix\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 de l\'obra amb la seva \xc3\xa8poca hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nRetrat d\'un cartoix\xc3\xa0 va ser pintada a Flandes durant el segle XV. En aquesta \xc3\xa8poca existeix una societat avan\xc3\xa7ada, amb una economia basada en els productes t\xc3\xa8xtils de luxe i en un comer\xc3\xa7 afavorit per l\'excel\xc2\xb7lent situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica de la regi\xc3\xb3: per la zona hi passaven les grans rutes comercials terrestres que anaven des d\'It\xc3\xa0lia i Fran\xc3\xa7a cap a l\'Atl\xc3\xa0ntic nord \xe2\x80\x94Anglaterra i pa\xc3\xafsos n\xc3\xb2rdics\xe2\x80\x94 i les rutes mar\xc3\xadtimes que anaven del mar del Nord al Cant\xc3\xa0bric. A la burgesia flamenca li agradava el luxe i l\'art, d\'acord amb el desenvolupament dels seus interessos econ\xc3\xb2mics i intel\xc2\xb7lectuals. Aquestes obres anaven destinades al propi gaudi, \xc3\xa9s a dir, eren per tenir-les i lluir-les a casa o b\xc3\xa9 a les seves capelles privades, en el que s\'anomena la \xc2\xabpintura de devoci\xc3\xb3\xc2\xbb. Per aquest motiu es considerava que la pintura era una t\xc3\xa8cnica ideal, manejable, barata i adequada per a reflectir els gustos burgesos.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi de l\'obra\n_START_PARAGRAPH_\nRetrat d\'un cartoix\xc3\xa0 descriu un retrat de tres quarts d\'un monjo cartoix\xc3\xa0 an\xc3\xb2nim captat de mig costat mirant directament a l\'espectador. Com que el monjo est\xc3\xa0 girat a la dreta mira per sobre de la seva espatlla esquerra per observar fixament l\'espectador, creant aix\xc3\xad una inc\xc3\xb2moda postura diagonal. Petrus Christus ho equilibra canviant l\'eix de la cara del monjo cap a la dreta, col\xc2\xb7locant-lo just al centre. Per modelar m\xc3\xa9s l\'espatlla dreta del monjo que l\'esquerra, Christus va dibuixar un costat del cos m\xc3\xa9s a prop de l\'espectador, afegint m\xc3\xa9s profunditat a l\'obra. Les proporcions de la cara del monjo tamb\xc3\xa9 s\'exageren: el nas i ulls estan allargats a prop\xc3\xb2sit. L\'efecte global \xc3\xa9s una silueta exagerada, una t\xc3\xa8cnica de composici\xc3\xb3 que rarament es troba en els primitius flamencs._NEWLINE_L\'esquema de llum emprat per Petrus Christus \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 notable. El monjo est\xc3\xa0 banyat per una llum intensa, contrastant la seva figura amb l\'espai que ocupa. Mentre aquesta llum dura i rasant \xc3\xa9s t\xc3\xadpica del contemporani Jan van Eyck, l\'addici\xc3\xb3 de Christus d\'una segona font de llum oposada darrere del monjo marca aquest retrat com a distintiu. La llum de l\'esquerra sembla ser un reflex de dins de l\'espai, per\xc3\xb2 tot i aix\xc3\xad sembla que estigui venint d\'una font externa, potser d\'una finestra desapercebuda. El resultat \xc3\xa9s que la llum ve de dins i de fora de l\'espai pict\xc3\xb2ric, i el monjo (especialment el seu h\xc3\xa0bit) esdev\xc3\xa9 el punt d\'uni\xc3\xb3 de les dues, permetent a Christus emprar un espectre molt m\xc3\xa9s complet i m\xc3\xa9s ric de colors i ombrejant com si es tract\xc3\xa9s d\'una font \xc3\xbanica d\'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3. Aquest esquema complex \xc3\xa9s la ra\xc3\xb3 que fa que l\'obra sembli tridimensional i realista.\n_START_SECTION_\nLa mosca i el trompe l\'oeil\n_START_PARAGRAPH_\nEl Retrat d\'un cartoix\xc3\xa0 incorpora un trompe-l\'oeil d\'una mosca a la seva cantonada inferior dreta. L\'addici\xc3\xb3 de trompe-l\'oeil de mosques a les obres d\'art es considera que va comen\xc3\xa7ar al segle XV, just quan Christus va comen\xc3\xa7ar. Els historiadors d\'art estan generalment dividits entre dues interpretacions diferents del seu \xc3\xbas; molts consideren que la mosca t\xc3\xa9 un simbolisme religi\xc3\xb3s, amb connotacions de pecat, corrupci\xc3\xb3, mort, etc. Els historiadors d\'art creuen que una mosca es fa servir per a evocar tals imatges en connexi\xc3\xb3 amb Belzeb\xc3\xba, una de les representacions de Satan\xc3\xa0s (El Senyor de les Mosques). M\xc3\xa9s recentment, els historiadors d\'art estan comen\xc3\xa7ant a veure aquestes imatges com a un distintiu professional; l\'historiador d\'art Felix Th\xc3\xbcrlemann que el descriu com la "representaci\xc3\xb3 autoconscient de la destresa pict\xc3\xb2rica superior". Es creu que \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que generalment la mosca apareix prop de la signatura de l\'artista (la mosca apareix prop de Petrus Xdi Me Fecit, insinuant que la mosca podria ser el referent del \'me\', \xc3\xa9s a dir, del creador del treball).\n_START_SECTION_\nHalo i restauraci\xc3\xb3 de 1994\n_START_PARAGRAPH_\nEl Retrat d\'un cartoix\xc3\xa0 presentava un halo de santedat damunt el cap del monjo quan va ser adquirit pel Metropolitan Museum of Art el 1944. Tanmateix, aquests s\xc3\xadmbols s\xc3\xb3n extremadament estranys a la pintura dels primitius flamencs i aquest afegit va ser molt de temps un objecte de controv\xc3\xa8rsia des que el 1916 l\'historiador Max Friedl\xc3\xa4nder ho va q\xc3\xbcestionar. A m\xc3\xa9s, la identificaci\xc3\xb3 del personatge amb un sant cartoix\xc3\xa0 s\'havia posat en dubte durant molt de temps, ja que no es coneixia cap germ\xc3\xa0 cartoix\xc3\xa0 que hagu\xc3\xa9s estat elevat a la santedat al sud dels Pa\xc3\xafsos Baixos quan el quadre va ser pintat, al voltant de l\'any 1446. Actualment es creu que es tracta de Bru de Col\xc3\xb2nia (c. 1030-1101), el fundador de l\'orde dels cartoixans, que va ser canonitzat el 1623, i que explicaria que un propietari posterior de la pintura va voler recollir aquest fet afegint-li l\'halo._NEWLINE_Finalment, el 1994, durant la preparaci\xc3\xb3 per l\'exposici\xc3\xb3 del MET Petrus Christus: Mestre del Renaixement de Bruges, l\'autenticitat de l\'halo va ser p\xc3\xbablicament examinada per un grup d\'especialistes holandesos, arribant a la conclusi\xc3\xb3 que es tractava d\'un afegit. L\'equip va acceptar majorit\xc3\xa0riament que l\'halo probablement s\'havia afegit a Espanya durant el segle XVII -imitant una tend\xc3\xa8ncia italiana- quan formava part de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de Don Ramon d\'Oms, virrei de Mallorca, que va vendre el treball a l\'industrial americ\xc3\xa0 Jules Bache el 1911. L\'equip recomanava que l\'halo fos tret per fer m\xc3\xa9s aut\xc3\xa8ntica est\xc3\xa8ticament la pintura. Christus va ser un dels primers pintors flamencs a jugar realment amb la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 d\'espai i llum, i l\'addici\xc3\xb3 de l\'halo for\xc3\xa7ava l\'espectador a mirar el primer pla i per aix\xc3\xb2 emmarcava l\'espai d\'una manera inapropiada a l\'estil de Christus. Des de la supressi\xc3\xb3 de l\'halo, el Metropolitan ha seguit suprimint altres casos dubtosos en treballs de Christus, essent el cas m\xc3\xa9s notable el quadre Sant Eloi al seu taller.'