b'\n_START_ARTICLE_\nTractat hispanoportugu\xc3\xa8s de Madrid (1750)\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la uni\xc3\xb3 d\'Espanya i Portugal entre 1580 i 1640, el Tractat de Tordesillas va perdre tota ra\xc3\xb3 de ser. En efecte, amb aquesta uni\xc3\xb3 els portuguesos, mentre estaven governats pel mateix rei que Castella i Arag\xc3\xb3, podien establir-se molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del meridi\xc3\xa0 de Tordesillas (aproximadament 36\xc2\xba O). A m\xc3\xa9s, i coincidint amb la crisi posterior a 1640, Portugal de nou independent va emprendre ja sense base legal algunes accions comercials i colonials m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\'aquest l\xc3\xadmit, les m\xc3\xa9s important de les quals van ser la fundaci\xc3\xb3 l\'any 1680 de la Nova Colonia do Sant\xc3\xadssimo Sagramento a l\'actual Uruguai i la fundaci\xc3\xb3 l\'any 1737 de la pres\xc3\xb3 de "Jes\xc3\xbas Maria Josep", origen de l\'actual estat brasiler Rio Grande do Sul. Aquests fets van provocar una s\xc3\xa8rie de disputes entre Espanya i Portugal durant anys, que finalment es van resoldre en aquest tractat.\n_START_SECTION_\nContingut\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xa8s que l\'any 1750 Espanya tenia establiments en territori portugu\xc3\xa8s i viceversa, el tractat estipulava, sobre la base del uti possidetis, ite possideatis l\'establiment de l\xc3\xadmits clars per als dominis d\'Espanya i Portugal, for\xc3\xa7ant la cessi\xc3\xb3 de cadascuna de les parts dels territoris, col\xc3\xb2nies, missions o establiments situats en la part contr\xc3\xa0ria. _NEWLINE_D\'acord amb el tractat Portugal lliurava a Espanya la Colonia del Sacramento (art. XIII) i rebia a canvi els territoris del Sud, el naixement del riu Ibicu\xc3\xad, les missions, el marge dret del riu Guapor\xc3\xa9 i cedia el territori occidental del riu Japur\xc3\xa1 de l\'Amazones i la navegaci\xc3\xb3 del riu I\xc3\xa7\xc3\xa1 (art. XIV). A m\xc3\xa9s s\'establia que en cas de guerra entre Portugal i Espanya a Europa, les seves col\xc3\xb2nies d\'Am\xc3\xa8rica del Sud romandrien en pau (art. XXI).\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nCom a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la demarcaci\xc3\xb3 dels nous l\xc3\xadmits la regi\xc3\xb3 de les Missions Orientals, que comprenia els set pobles de les missions jesu\xc3\xaftiques que quedaven en el marge esquerre del riu Uruguai, havia de passar a mans portugueses. _NEWLINE_Aquesta resoluci\xc3\xb3 va provocar un greu problema, ja que mentre que en els territoris de Portugal es permetia l\'esclavitud dels ind\xc3\xadgenes (en aquella zona eren guaran\xc3\xads) en els territoris espanyols estava prohibit, ja que tots els ind\xc3\xadgenes eren autom\xc3\xa0ticament s\xc3\xbabdits del rei d\'Espanya, i per tant gaudien de la seva protecci\xc3\xb3, pel que no podien ser esclavitzats. Aquesta difer\xc3\xa8ncia en l\'estatus legal de la poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena, vetllada pels propis jesu\xc3\xaftes, va provocar la resist\xc3\xa8ncia a lliurar-se als portuguesos, resist\xc3\xa8ncia que va acabar esclatant en la Guerra Guaran\xc3\xadtica entre 1752 i 1756, i en la qual va tenir gran rellev\xc3\xa0ncia el cacic i l\xc3\xadder guaran\xc3\xad Sep\xc3\xa9 Tiaray\xc3\xba, morint poc abans de la Batalla de Caibat\xc3\xa9, en la qual van morir 1.700 ind\xc3\xadgenes i que va enfrontar als guaran\xc3\xads contra els ex\xc3\xa8rcits d\'Espanya i Portugal que defensaven la imposici\xc3\xb3 de les noves fronteres. _NEWLINE_Finalment les set missions no van passar a mans portugueses, per\xc3\xb2 aquesta resist\xc3\xa8ncia per part dels jesu\xc3\xaftes i dels ind\xc3\xadgenes tutelats per ells va provocar a la llarga la reclamaci\xc3\xb3 espanyola d\'aquest territori. Durant la Guerra dels Set Anys es va signar el Tractat de El Pardo de 1761, que va anul\xc2\xb7lar el Tractat de Madrid, i pel qual Espanya no havia de lliurar les Missions Orientals al mateix temps que Portugal retenia la Col\xc3\xb2nia de Sacramento. _NEWLINE_De la mateixa manera, l\'extrem poder mostrat per la Companyia de Jes\xc3\xbas, i la seva capacitat per a mobilitzar una for\xc3\xa7a humana de milers de persones que va quedar palesa en la Guerra Guaran\xc3\xadtica va fer t\xc3\xa9mer a la corona espanyola per l\'estabilitat a la zona, i fou el germen de la motivaci\xc3\xb3 per a la publicaci\xc3\xb3 de la Pragmatica Sanci\xc3\xb3 de 1767 per la qual Carles III d\'Espanya decret\xc3\xa0 l\'expulsi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes de tots els territoris d\'ultramar.'