b'\n_START_ARTICLE_\nBarbuda\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nBarbuda es troba al nord d\'Antigua, al sud hi ha les illes de Montserrat i Guadaloupe, i al nord i oest Nevis, St. Kitts, Saint-Barth\xc3\xa9lemy, i Sant Mart\xc3\xad._NEWLINE_L\'illa t\xc3\xa9 160.56\xc2\xa0km\xc2\xb2 i la capital i ciutat m\xc3\xa9s poblada \xc3\xa9s Codrington. \xc3\x89s majorit\xc3\xa0riament plana, amb una elevaci\xc3\xb3 m\xc3\xa0xima de tan sols 38m._NEWLINE_Barbuda acull un santuari de fregates a la llacuna Codrington.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls amerindis ciboney van ser els primers a habitar l\'illa cap a 2400 aC, per\xc3\xb2 els arawak i indis caribs ja hi eren quan Crist\xc3\xb2for Colom hi desembarc\xc3\xa0 en el seu segon viatge de 1493. Els primers assentaments espanyols i francesos foren succe\xc3\xafts per una col\xc3\xb2nia brit\xc3\xa0nica a partir de 1666. El 1685 Barbuda va ser cedida als germans Christopher i John Codrington, que fundaren la ciutat de Codrington. Els Codrington tamb\xc3\xa9 transportaren esclaus africans per a l\'explotaci\xc3\xb3 de canya de sucre a Antigua. Durant la d\xc3\xa8cada de 1740 hi va haver diverses revoltes d\'esclaus a Codrington, en qu\xc3\xa8 es van aixecar contra els administradors. Durant un temps va ser emprada pels Codringtons com a "guarderia" pels esclaus. En 1719 s\'hi va fer el primer cens, tant de persones com d\'animals. Tots els esclaus van ser alliberats el 1834. El 1860 l\'illa va deixar de ser posesi\xc3\xb3 privada per esdevenir part de l\'illa brit\xc3\xa0nica d\'Antigua. Tota la terra de l\'illa era comunitaria (situaci\xc3\xb3 que va persistir fins al 1981 quan es van formar parcel\xc2\xb7les)._NEWLINE_El 1967 fou inclos en l\'estat associat d\'Antigua-Barbuda. Barbuda va reclamar mantenir l\'estatus colonial o alternativament la independ\xc3\xa8ncia separada. Les negociacions es van allargar i el 1976 l\'estat va concedir un Consell Insular de 9 membres a Barbuda amb una autonomia limitada. El Consell va comen\xc3\xa7ar a actuar el 1977 sota un president designat pel partit de govern a l\'estat, el Partit Laborista d\'Antigua i Barbuda (Antigua and Barbuda Labour Party, ABLP), guanyador de les eleccions (el candidat local, Arthur Nibbs, fou derrotat)._NEWLINE_Les demandes de l\'illa de m\xc3\xa9s autogovern o de retorn a la situaci\xc3\xb3 de col\xc3\xb2nia brit\xc3\xa0nica, van retardar la independ\xc3\xa8ncia de Antigua-Barbuda fins al 1981. Despr\xc3\xa9s de les eleccions de 1979, guanyades pel partit local Moviment Popular de Barbuda (Barbuda People\'s Movement, BMP) en aquest any i fins al 1985 el consell fou presidit per Thomas Hilbourne  Frank del BMP, un mestre d\'escola i enginyer electr\xc3\xb2nic._NEWLINE_Des del 1978 l\'illa va poder designar un  representant al Parlament, que fou el pescador i botiguer Eric Burton (1978-1989). El 1981 l\'illa (el Consell Insular) va rebre amplies compet\xc3\xa8ncies internes excepte en terres i seguretat interna. _NEWLINE_El 1985 Arthur Nibbs, tamb\xc3\xa9 del BMP i que des de 1984 era el cap de l\'oposici\xc3\xb3 d\'Antigua, va substituir a Frank, sense majoria absoluta. Va renovar el c\xc3\xa0rrec en les eleccions de 1987 amb majoria absoluta. El 1988 Arthur Nibbs va fundar el Moviment de Independ\xc3\xa8ncia de Barbuda (Barbuda Independence Movement, BIM), per reclamar la plena independ\xc3\xa8ncia; va seguir com a cap de l\'oposici\xc3\xb3 de l\'estat fins al 1989 quan el seu BIM  va rebre una seriosa derrota electoral en les eleccions insulars i va haver de deixar pas de nou a Thomas Frank que va obtenir els 9 escons de l\'illa i la va governar fins al 1997 sent reelegit en cada elecci\xc3\xb3. A les eleccions de l\'estat de 1989 a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, Frank fou elegit com a representant insular en el lloc de Burton. _NEWLINE_Nibbs va retornar el govern el 1997 sent ja altre cop membre del BPM; fou reelegit el 1999. A les eleccions de 2001 la presid\xc3\xa8ncia insular va passar a Fabian Jones, reelegit el 2003, al que va seguir (el 2006) Randolph Beazer (amb uns mesos de interinitat entremig de Lincoln Burton de finals de 2005 a gener del 2006). El 2008 Jones va tornar a la presidencia fins al mar\xc3\xa7 del 2009. A les eleccions de 2009 la presid\xc3\xa8ncia fou per Kelvin Punter, sent el darrer president pertanyent al BPM, despr\xc3\xa9s de 34 anys al poder. _NEWLINE_A les eleccions de 2013 va obtenir la presid\xc3\xa8ncia Nibbs, que ara era membre del Partit Laborista d\'Antigua i Barbuda (Antigua and Barbuda Labour Party). El 2015 la presid\xc3\xa8ncia fou per David Shaw i el 2017 per  Knacyntar Nedd, primera dona presidente del consell, tots del Partit Laborista d\'Antigua i Barbuda. _NEWLINE_Need va haver de donar pas a Wade Burton el maig del 2018, amb el que el BPM retornava al poder._NEWLINE_El 6 de setembre de 2017 l\'hurac\xc3\xa0 Irma va deixar l\'illa incomunicada i pr\xc3\xa0cticament arrasada.\n_START_SECTION_\nBanderes\n_START_PARAGRAPH_\nLa bandera del Consell insular es vermella, verda i groga amb la figura en negre del ocell "frigatebird" propi de l\'illa i sobretot del llac de Codrington. L\'ocell es situa davant un disc que representa el sol i t\xc3\xa9 el pap de color vermell._NEWLINE_La bandera tradicional i simple del BPM \xc3\xa9s verda amb les sigles en groc en diferents tipus de lletres. _NEWLINE_El simbol del partit \xc3\xa9s el cap d\'un cervol; la Juventut del partit utilitza abundament el cervol en draps, samarretes, gorres etc. generalment en colors naturals sobre fons groc o verd o en blanc sobre fons verd; aquestes banderes porten les sigles BPM i l0identificatiu Youth Group o Youths. A les eleccions dels darrers anys el candidat Treword Walker (que va enfrontar a Nibbs en la elecci\xc3\xb3 a representant de Barbuda al Parlament de l\'estat i per dues vegades el va guanyar, una per mitja dotzena de vots despr\xc3\xa9s de haver empatat en la primera votaci\xc3\xb3, i la segona per un sol vot) inscriu el seu nom a les banders verdes, sota el qual un silueta del cap de cervol en groc i sota aquest el nom complet del partit'