b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de S\xc3\xa3o Paulo\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de S\xc3\xa3o Paulo \xc3\xa9s la hist\xc3\xb2ria de l\'Estat de S\xc3\xa3o Paulo, al Brasil.\n_START_SECTION_\nPrimers temps\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom de S\xc3\xa3o Vicente va ser posat per Amerigo Vespucci el 22 de gener de 1502, en un viatge que tenia per objectiu fer un mapa del litoral de Brasil. Quan varen passar per la regi\xc3\xb3, va trobar dues illes (on avui hi ha les ciutats de Santos i S\xc3\xa3o Vicente (S\xc3\xa3o Paulo) a l\'illa del mateix nom i la ciutat de Guaruj\xc3\xa1 a l\'illa de Santo Amaro) on hi ha l\'estuari que creien era un riu. Era el dia de Sant Vicen\xc3\xa7, i van batejar la localitat amb aquest nom._NEWLINE_Martim Afonso de Sousa marx\xc3\xa0 cap al Brasil amb diversos objectius. El primer d\'ells era el d\'establir oficialment la colonitzaci\xc3\xb3 del Brasil, confirmant el poder de la corona. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, va treure el poder de les mans de Cosme Fernandes Pessoa. Avisat d\'aix\xc3\xb2, Barcharel incendi\xc3\xa0 el local i s\'enretir\xc3\xa0 amb el seu personal fins a Canan\xc3\xa9ia. Martim Afonso de Sousa fund\xc3\xa0 oficialment el poblat de S\xc3\xa3o Vicente en el lloc on es trobaven les ru\xc3\xafnes anteriors, en data de 22 de gener 1532. El 1536 atac\xc3\xa0 i crem\xc3\xa0 el poblat._NEWLINE_El port de S\xc3\xa3o Vicente fou el primer gran desastre ecol\xc3\xb2gic del Brasil; la costa fou netejada i cultivada. Essent com era la terra sorrenca i perdent la seva protecci\xc3\xb3 natural, les pluges s\'endugueren la sorra cap al mar tapant el port de S\xc3\xa3o Vicente. Martim Afonso de Sousa partir\xc3\xa0 de S\xc3\xa3o Vicente el 22 de maig de 1533, deixant l\'administraci\xc3\xb3 en mans de Br\xc3\xa1s Cubas, el qual, veient l\'obturaci\xc3\xb3 del port per la sorra, \xc3\xbanica via de comunicaci\xc3\xb3 amb la metr\xc3\xb2poli portuguesa, i l\'atac de Bacharel de Canan\xc3\xa9ia a S\xc3\xa3o Vicente, decid\xc3\xad muntar un port nou a la regi\xc3\xb3 d\'Enguagua\xc3\xa7u, indret m\xc3\xa9s protegit, cap on fou transferit el port el 1536, establint all\xc3\xa0 un assentament. El sol fet que el nom de l\'indret sigui ind\xc3\xadgena, i no portugu\xc3\xa8s, evidencia que la iniciativa no fou oficial. Br\xc3\xa1s Cubas va atreure cap all\xc3\xa0 els colons d\'\xc3\xa0rees pr\xc3\xb2ximes i fund\xc3\xa0 un poblat, que futurament rebria el nom de Santos, i on hi promogu\xc3\xa9 millores, com la construcci\xc3\xb3 de la primera Santa Casa del Brasil. S\xc3\xa3o Vicente entra aix\xc3\xad en crisi._NEWLINE_La primera not\xc3\xadcia de l\'arribada de dones portugueses data del 1550._NEWLINE_La fundaci\xc3\xb3 de S\xc3\xa3o Vicente en el litoral paulista inici\xc3\xa0 el proc\xc3\xa9s de colonitzaci\xc3\xb3 del Brasil com a pol\xc3\xadtica sistem\xc3\xa0tica del govern portugu\xc3\xa8s, motivada per la pres\xc3\xa8ncia d\'estrangers que amena\xc3\xa7aven la possessi\xc3\xb3 de la terra. Evidentment, abans d\'aix\xc3\xb2 ja hi havia un nucli portugu\xc3\xa8s que, a semblan\xc3\xa7a d\'altres de regions litorals, havia estat constru\xc3\xaft per n\xc3\xa0ufrags i datava, probablement, d\'inicis del segle XVI. Fou durant l\'estada de Martim Afonso de Sousa que es fund\xc3\xa0, el 20 de gener de 1532, la vila de S\xc3\xa3o Vicente, i amb ella s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el primer marc efectiu de colonitzaci\xc3\xb3 brasilera._NEWLINE_El nom de S\xc3\xa3o Vicente s\'estengu\xc3\xa9 a capitania heredit\xc3\xa0ria donada al mateix Martim Afonso de Sousa, pel Rei de Portugal, el 1534. Aix\xc3\xad, el primer nom de l\'actual Estat de S\xc3\xa3o Paulo fou la capitania de S\xc3\xa3o Vicente._NEWLINE_Malgrat les innumerables dificultats per a traspassar la Serra do Mar, els camps de l\'altipl\xc3\xa0 atreien els pobladors, cosa que convert\xc3\xad S\xc3\xa3o Paulo en una excepci\xc3\xb3 en el tipus de colonitzaci\xc3\xb3 dels portuguesos en els primers temps, que es fixaven sobretot en el litoral. Aix\xc3\xad, el 1553, pobladors portuguesos fundaren la vila de Santo Andr\xc3\xa9 da Borda do Campo. A l\'any seg\xc3\xbcent, els pares de la Companyia de Jes\xc3\xbas fundaren en una colina de Piratininga un col\xc2\xb7legi per indis. El 1560, la vila de Santo Andr\xc3\xa9 fou extinta i els seus pobladors foren transferits cap a S\xc3\xa3o Paulo de Piratininga._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana litoral, estreta per la pres\xc3\xa8ncia de la serra, no presentava les condicions necess\xc3\xa0ries per al desenvolupament. Per la seva banda, l\'altipl\xc3\xa0 portava com a seri\xc3\xb3s obstacle del cam\xc3\xad del Mar que, en comptes d\'unir, a\xc3\xafllava la regi\xc3\xb3 de Piratininga, negant-li l\'acc\xc3\xa9s a l\'oce\xc3\xa0 i, per tant, la facilitat pel transport. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, la capitania pass\xc3\xa0 a ser relegada a un pla econ\xc3\xb2mic inferior, impedida de cultivar amb \xc3\xa8xit el gran producte agr\xc3\xadcola del Brasil colonial, la canya de sucre, i de competir amb la principal zona sucrera de l\'\xc3\xa8poca, representada per Pernambuco i Bahia._NEWLINE_S\'establ\xc3\xad a Piratininga una policultura de subsist\xc3\xa8ncia basada en el treball for\xc3\xa7at de l\'indi. Els inventaris dels primers paulistes acusaven una petita quantitat d\'importacions i una completa abs\xc3\xa8ncia de luxe, tot i la pobresa. L\'a\xc3\xafllament dels primers paulistes cre\xc3\xa0 a l\'altipl\xc3\xa0 una societat peculiar. Arribar a S\xc3\xa3o Paulo requeria una fibra especial en la lluita contra les dificultats d\'acc\xc3\xa9s a la serra, l\'atac dels indis, la fam i les malalties, cosa que portaria la migraci\xc3\xb3 europea a un rigor\xc3\xb3s proc\xc3\xa9s selectiu. Aquestes condicions de vida determinen la formaci\xc3\xb3 d\'una societat amb motllos m\xc3\xa9s democr\xc3\xa0tics que aquells que s\'establiren al nord de la col\xc3\xb2nia._NEWLINE_Va oc\xc3\xb3rrer en bona part, tant per la proliferaci\xc3\xb3 de mamelucs ori\xc3\xbcnds de l\'inevitable com per l\'intens encreuament de les \xc3\xadndies aut\xc3\xb2ctones, pertanyents a les tribus tupis que dominaven el litoral brasiler. A S\xc3\xa3o Paulo, especialment, l\'hibridisme luso-tupi en la seva versi\xc3\xb3 \xc3\xa8tnico-cultural no s\'atenuaria tan r\xc3\xa0pidament com va passar en altres regions, en qu\xc3\xa8 el flux de negres i el contacte m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil amb la metr\xc3\xb2poli el va diluir._NEWLINE_M\xc3\xa9s de qu\xc3\xa8 en qualsevol altre lloc, el portugu\xc3\xa8s tindria una excepcional capacitat d\'adaptaci\xc3\xb3, integrant alguns trets culturals tupis que li permeteren sobreviure.\n_START_SECTION_\nExploraci\xc3\xb3 i ocupaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA inici del segle XVI el litoral paulista \xc3\xa9s visitat per navegadors portuguesos i espanyols, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s el 1532 es d\xc3\xb3na la fundaci\xc3\xb3 de la primera poblaci\xc3\xb3,S\xc3\xa3o Vicente a la Baixada Santista per Martim Afonso de Sousa._NEWLINE_La recerca de materials preciosos port\xc3\xa0 als portuguesos a ultrapassar la Serra do Mar per l\'antic cam\xc3\xad ind\xc3\xadgena de Peabiru i, el 1554, a l\'altipl\xc3\xa0 existent despr\xc3\xa9s de la Serra do Mar, \xc3\xa9s fundada la vila de S\xc3\xa3o Paulo de Piratininga pels jesu\xc3\xaftes liderats per Manuel da N\xc3\xb3brega._NEWLINE_Fins al final del segle XVI s\xc3\xb3n fundades altres viles al voltant de l\'altipl\xc3\xa0, com Santana de Parna\xc3\xadba, garantint aix\xc3\xad la seguretat i la subsist\xc3\xa8ncia de la vila de S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nLes "bandeiras"\n_START_PARAGRAPH_\nDificultats econ\xc3\xb2miques, "atinament sertinista", localitzaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica (S\xc3\xa3o Paulo \xc3\xa9ra un important centre de circulaci\xc3\xb3 fluvial i terrestre) i esperit d\'aventura serien poderosos impulsos en l\'arrancada cap el sertao. Des dels primers temps de la colonitzaci\xc3\xb3 eren constants les escomeses d\'un bandeirisme defensiu que volia garantir l\'expansi\xc3\xb3 paulista del segle XVII. Aquest seria el gran segle de les bandeiras, aquell en qu\xc3\xa8 s\'iniciava el bandeirisme ofensiu, pr\xc3\xb2piament dit, el prop\xc3\xb2sit era en gran part de benefici immediat proporcionat per la ca\xc3\xa7a a l\'indi. De la vila de S\xc3\xa3o Paulo partiren les bandeires capitanejades per Ant\xc3\xb4nio Raposo Tavares, Manuel Preto i Andr\xc3\xa9 Fernandes, entre d\'altres._NEWLINE_Les condicions peculiars de vid\xc3\xa0 a l\'altipl\xc3\xa0 permeteren que els paulistes, durant els dos primers segles, gaudissen de considerable autonomia en sectors com defensa, relacions amb els indis, administraci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica, obres p\xc3\xbabliques i serveis municipals, control de preus i mercaderies. Les cambres municipals, compostes per "homes bons" del pa\xc3\xads, rarament es contenien dins les seves leg\xc3\xadtimes atribucions; a S\xc3\xa3o Paulo, especialment, la seva independ\xc3\xa8ncia quasi fa oblidar el govern portugu\xc3\xa8s._NEWLINE_Del bandeirisme d\'apreuament es va passar al bandeirisme de mines, quan l\'activitat de Borba Gato, Bartolomeu Bueno da Silva, Pascoal Moreira Cabral i altres fou recompensada amb la trobada de mines d\'or a Minas Gerais i Mato Grosso. Dura prova fou l\'efecte del descobriment d\'or a S\xc3\xa3o Paulo i altres viles de l\'altipl\xc3\xa0, tots buscaven l\'enriquiment immediat representat per material preci\xc3\xb3s. Com diu Jos\xc3\xa9 Joaquim Machado de Oliveira, "no hi havia paulista que en major o menor mesura que deix\xc3\xa9s el pensament de descobrir mines"._NEWLINE_Aix\xc3\xad, el poblament dels "sertoes brasilers" es va fer amb sacrifici dels habitants de S\xc3\xa3o Paulo i en detriment de la densitat poblacional de la capitania. Aquesta ruptura demogr\xc3\xa0fica, aliada a factors geogr\xc3\xa0fics ja mencionats (la serra del mar), va provocar una baixada de la productivitat agr\xc3\xadcola, b\xc3\xa9 amb la baixada d\'altres activitats, cosa que accentu\xc3\xa0 la pobresa del poble al llarg del segle XVIII. La capitania, que aleshores ocupava tota la regi\xc3\xb3 de les descobertes d\'or, fou transferit cap a la corona i all\xc3\xa0 s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el govern propi el 1709, separat del govern de Rio de Janeiro i amb seu a la vila de S\xc3\xa3o Paulo, elevada a la categoria de ciutat el 1711.\n_START_SECTION_\nEl cicle de l\'or i la decad\xc3\xa8ncia de la capitania\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del segle XVII, bandeirants paulistes descobreixen or a la regi\xc3\xb3 de Rio das Mortes, a les proximitats de l\'actual S\xc3\xa3o Jo\xc3\xa3o del Rei. La descoberta d\'or provoca una marxa en direcci\xc3\xb3 a Minas Gerais, com eren anomenades a l\'\xc3\xa8poca els innumerables dip\xc3\xb2sits d\'or per exploradors vinguts tant de S\xc3\xa3o Paulo com d\'altres parts de la col\xc3\xb2nia._NEWLINE_Com descobridors de mines, els paulistes demandaven exclusivitat en l\'exploraci\xc3\xb3 d\'or, i foren finalment ven\xc3\xa7uts el 1710 amb la Guerra dos Emboadas, perdent el control de Minas Gerais. L\'or extret de Minas Gerais seria tret via Rio de Janeiro._NEWLINE_Com compensaci\xc3\xb3, la vila de S\xc3\xa3o Paulo \xc3\xa9s elevada a la categoria de ciutat el 1711._NEWLINE_L\'\xc3\xa8xode en direcci\xc3\xb3 a Minas Gerais provoca una decad\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica a la capitania, i al llarg del segle XVIII aquesta va anar perdent territori i dinamisme econ\xc3\xb2mics fins a ser senzillament annexada el 1748 a la capitania de Rio de Janeiro._NEWLINE_Alguns autors donen resposta a aquesta versi\xc3\xb3 de la decad\xc3\xa8ncia de la prov\xc3\xadncia. El principal argument que porta historiadors a defensar aquesta tesi, \xc3\xa9s l\'estabilitzaci\xc3\xb3 del nombre de viles sorgides al per\xc3\xadode. Tanmateix el nombre d\'habitants no hauria disminu\xc3\xaft, nom\xc3\xa9s concentrat en les viles ja existents lligats al camp._NEWLINE_La principal justificaci\xc3\xb3 per l\'annexi\xc3\xb3 de la prov\xc3\xadncia de Rio fou la seguretat de les mines, ja que S\xc3\xa3o Paulo seria el seu escut natural contra invasions ori\xc3\xbcndes de l\'Argentina o altres col\xc3\xb2nies espanyoles (ir\xc3\xb2nicament el mateix argument utilitzat per la seva restauraci\xc3\xb3 anys despr\xc3\xa9s)\n_START_SECTION_\nLa restauraci\xc3\xb3 i la prov\xc3\xadncia de S\xc3\xa3o Paulo\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1765, pels esfor\xc3\xa7os de Morgado de Mateus, \xc3\xa9s reinstaurada la Capitania de S\xc3\xa3o Paulo i aquest promou una pol\xc3\xadtica d\'incentiu de producci\xc3\xb3 de sucre, per garantir el sosteniment de la Capitania. La Capitania \xc3\xa9s restaurada amb nom\xc3\xa9s prop d\'un ter\xc3\xa7 del seu territori original, comprenent tan sols els actuals Estats de S\xc3\xa3o Paulo i Paran\xc3\xa1._NEWLINE_Aix\xc3\xad, s\xc3\xb3n fundades les viles de Campinas, It\xc3\xba i Piracicaba, on despr\xc3\xa9s es va desenvolupar la canya de sucre. El sucre \xc3\xa9s exportat pel port de Santos i tingu\xc3\xa9 el moment m\xc3\xa9s \xc3\xa0lgid a inicis del segle XIX._NEWLINE_La capitania guanya pes pol\xc3\xadtic durant l\'\xc3\xa8poca de la Independ\xc3\xa8ncia a trav\xc3\xa9s de la figura de Jos\xc3\xa9 Bonifacio, natural de Santos i el 7 de setembre de 1822, la independ\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s proclamada a les ribes del riu Ipiranga, a S\xc3\xa3o Paulo, per Pere I de Brasil i IV de Portugal, conegut com a Dom Pedro I._NEWLINE_El 1821 la capitania es converteix en prov\xc3\xadncia._NEWLINE_Ja el 1817 \xc3\xa9s fundada la primera fazenda de caf\xc3\xa8 de S\xc3\xa3o Paulo, al vall de Par\xc3\xadba, i despr\xc3\xa9s la independ\xc3\xa8ncia el cultiu de caf\xc3\xa8 guanya for\xc3\xa7a a les terres de la Vall de Para\xc3\xadba, enriquint r\xc3\xa0pidament ciutats com Guaratinguet\xc3\xa1, Bananal, Lorena i Pindamonhangaba._NEWLINE_A les fazendas cafeteres del Vall do Par\xc3\xadba era utilitzada en gran escala la m\xc3\xa0 d\'obra esclava.D\'aquesta forma la vall s\'enriqueix r\xc3\xa0pidament, generant una oligarquia rural, mentrestant la resta de la prov\xc3\xadncia continua depenent de la canya de sucre i del comer\xc3\xa7 que es va establint a la ciutat de S\xc3\xa3o Paulo, impulsat per la fundaci\xc3\xb3 d\'una facultat de Dret el 1827._NEWLINE_Mentrestant, les creixents dificultats imposades al r\xc3\xa8gim d\'esclavatge porten a una decad\xc3\xa8ncia en el cultiu de caf\xc3\xa8 a partir de 1860 a aquesta regi\xc3\xb3. La vall nom\xc3\xa9s va perdent impuls econ\xc3\xb2mic quan el cultiu del caf\xc3\xa8 migra en direcci\xc3\xb3 a l\'oest paulista, endinsant-se primerament a la regi\xc3\xb3 de Campinas i It\xc3\xba, substituint el cultiu de canya de sucre realitzat fins aleshores._NEWLINE_La migraci\xc3\xb3 de caf\xc3\xa8 cap a l\'oest provoca grans canvis econ\xc3\xb2mics i socials a la Prov\xc3\xadncia. La prohibici\xc3\xb3 del tr\xc3\xa0fic negrer el 1850 porta la necessitat de buscar una nova forma de m\xc3\xa0 d\'obra per als nous cultius. La Migraci\xc3\xb3 europea passa a ser incentivada pel govern Imperial i provincial._NEWLINE_La sortida dels grans de caf\xc3\xa8 passa a ser feta via el port de Santos, cosa que porta la fundaci\xc3\xb3 de la primera linea de ferrocarril paulista, a S\xc3\xa3o Paulo Railway, inaugurada el 1867, constru\xc3\xafda per capitals anglesos i del Bescomte de Mau\xc3\xa1, lligant Santos a Jundia\xc3\xad, passant per S\xc3\xa3o Paulo, que comen\xc3\xa7a a transformar-se en un important enclavament comercial entre el litoral i l\'interior cafeter._NEWLINE_El caf\xc3\xa8 va endinsant-se progressivament a l\'oest paulista, passant per Campinas, Rio Claro, Porto Ferreira i el 1870 aquest troba l\'\xc3\xa0rea m\xc3\xa9s propicia pel seu cultiu, les f\xc3\xa8rtils terres roges del nord-est paulista, pr\xc3\xb2ximes a Ribeir\xc3\xa3o Preto i S\xc3\xa3o Carlos, on sorgiren les majors i m\xc3\xa9s productives fazendas de caf\xc3\xa8 del m\xc3\xb3n._NEWLINE_A part de les noves terres pel caf\xc3\xa8, exploradors s\'endinsen al fins aleshores desconegut quadrilater compr\xc3\xa8s entre la Serra de Botucatu i els rius Paran\xc3\xa1, Tiet\xc3\xa9 i Paranapanema, on fundaren ciutats com Bauru, Mar\xc3\xadlia, Ara\xc3\xa7atuba i Presidente Prudente al final de segle XIX i inicis del segle XX._NEWLINE_Les fronteres actuals paulistes s\xc3\xb3n fixades per l\'emancipaci\xc3\xb3 del Paran\xc3\xa1 el 1853. El sud paulista ( Vale do Ribeira i la regi\xc3\xb3 de Itapeva) no atreuen el cultiu del caf\xc3\xa8 i pateixen litigis fronterers entre S\xc3\xa3o Paulo i Paran\xc3\xa1, essent per tant posades al marge del desenvolupament de la resta de la prov\xc3\xadncia, tornant-se, fins avui dia, en les regions m\xc3\xa9s pobres del territori paulista._NEWLINE_L\'enriquiment provocat pel caf\xc3\xa8 i la constant arribada d\'immigrants italians, portuguesos, espanyols, japonesos i \xc3\xa0rabs a la prov\xc3\xadncia, a part del desenvolupament d\'una gran xarxa ferrovi\xc3\xa0ria, porten la prosperitat a S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica Velha i la pol\xc3\xadtica del caf\xc3\xa8 amb llet\n_START_PARAGRAPH_\nEn instaurar-se la rep\xc3\xbablica, s\'afirmava clarament el predomini econ\xc3\xb2mic del nou estat. Si el Brasil era el caf\xc3\xa8, el caf\xc3\xa8 era S\xc3\xa3o Paulo. Aquesta realitat repercut\xc3\xad a l\'esfera nacional, d\xc3\xb3na l\'homogene\xc3\xaftat de 1894 a 1902, en 3 quadriennis consecutius amb els presidents Prudente de Morais, Campos Sales i Rodrigues Alves._NEWLINE_S\xc3\xa3o Paulo ingress\xc3\xa0 amb dos triomfs a l\'era republicana: La riquesa representada pel caf\xc3\xa8 i el sistema de m\xc3\xa0 d\'obra lliure, que fou introdu\xc3\xaft abans de l\'abolici\xc3\xb3 de l\'esclavatge i ja s\'adapt\xc3\xa0 i integrar\xc3\xa0 al modus de producci\xc3\xb3 de l\'agricultura paulista. D\'altra banda, l\'autonomia local conferida pel nou r\xc3\xa8gim federatiu, que amb els amplis drets conferits als estats resultava, a la pr\xc3\xa0ctica, una verdadera sobirania, venia a refor\xc3\xa7ar pol\xc3\xadticament i administrativament els avantatges conferits pels dos factors anteriorment mencionats._NEWLINE_D\'aquesta forma, beneficiant-se de la debilitat institucional per la proclamaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica, S\xc3\xa3o Paulo s\'aline\xc3\xa0 el seu poder econ\xc3\xb2mic a la for\xc3\xa7a electoral de Minas Gerais i instaur\xc3\xa0 la pol\xc3\xadtica del caf\xc3\xa8 amb llet, que tingu\xc3\xa9 per conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia un canvi en el federalisme del Brasil, essent fins avui visibles els resultats. Per aix\xc3\xb2, hi hagu\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 la visi\xc3\xb3 empresarial dels seus homes de negocis, cultivadors de caf\xc3\xa8 principalment, que, encara amb l\'imperi, havien apr\xc3\xa8s a usar la vitalitat i el poder pol\xc3\xadtic en la defensa dels seus interessos econ\xc3\xb2mics._NEWLINE_Perceberen immediatament l\'oportunitat de la introducci\xc3\xb3 de l\'immigrant estranger i ho subsidiaren amb recursos de la prov\xc3\xadncia, una vegada que el govern imperial dispensava majors atencions a l\'establiment de nuclis colonials de qu\xc3\xa8 la immigraci\xc3\xb3 assalariada._NEWLINE_Amb la nova situaci\xc3\xb3 creada per la instituci\xc3\xb3 de r\xc3\xa8gim republic\xc3\xa0, pogueren ampliar els seus medis d\'acci\xc3\xb3. D\'aqu\xc3\xad en endavant, fins a la crisi del 1929, no perderen de vista l\'expansi\xc3\xb3 i la defensa del producte que sustentava l\'economia de la regi\xc3\xb3._NEWLINE_A pesar de les dissensions internes i de diverses dissid\xc3\xa8ncies, el Partit Republic\xc3\xa0 Paulista (PRP) aconsegu\xc3\xad mantenir una gran cohesi\xc3\xb3 en favor de la Uni\xc3\xb3, la qual cosa li permet\xc3\xa9 portar endavant una pol\xc3\xadtica que satisf\xc3\xa9s, en general els interessos dominant i que innegablement, contribuir pel prestigi de S\xc3\xa3o Paulo dins la federaci\xc3\xb3._NEWLINE_No foren mentrestant, tranquils els primers moments republicans de S\xc3\xa3o Paulo. Reflecteixen les agitacions i els desencerts que ocorrien en l\'\xc3\xa0mbit federal. Com en els altres estats, s\'establ\xc3\xad una junta governativa provisional. De seguida fou nomenat governador Prudente de Morais, que despr\xc3\xa9s hi renunci\xc3\xa0. El govern de l\'estat passar aleshores per Jorge Tibiri\xc3\xa7\xc3\xa1, indicat per Deodoro._NEWLINE_El 1890, s\'inaugur\xc3\xa0 l\'era de les dissensions pol\xc3\xadtiques dins del PRP, amb l\'oposici\xc3\xb3 exercida pel Centre Republic\xc3\xa0 de Santos que, en manifest de 24 d\'agost de 1890, llan\xc3\xa7\xc3\xa0 la candidatura de Am\xc3\xa9rico Brasiliense de Almeida i Melo. S\'agit\xc3\xa0 la facultat de dret, en tant que les principals figures republicanes de S\xc3\xa3o Paulo, com Prudente de Morais, Campos Sales, Bernardino de Campos i Francisco Glic\xc3\xa9rio de Cerqueira Leite, entre altres, s\'inquietaren amb l\'autoritarisme del mariscal Deodoro da Fonseca. Aquest destituir Jorge Tibiri\xc3\xa7\xc3\xa1 i deleg\xc3\xa0 el poder, el 1891, a Am\xc3\xa9rico Brasiliense, que Deodoro da Fonseca considerava l\'\xc3\xbanic capa\xc3\xa7 d\'organitzar S\xc3\xa3o Paulo._NEWLINE_S\'agreujaren els descontentaments. Amargues pol\xc3\xa8miques foren travades entre Campos Sales, pel correu Paulist\xc3\xa0 i Francisco Rangel Pestana, que feia de portaveu a l\'Estat de Sao Paulo. En aquest ambient s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0, el 8 de juny de 1891, l\'Assemblea constituent i, el juliol, Am\xc3\xa9rico Brasiliense, ja elegit president de l\'estat, promulg\xc3\xa0 la primera constituci\xc3\xb3 paulista._NEWLINE_Els \xc3\xa0nims semblaven asserenar-se, quan el cop de Deodoro da Fonseca feu ren\xc3\xa0ixer l\'agitaci\xc3\xb3. La capital i l\'interior vivien amb l\'amena\xc3\xa7a de subversi\xc3\xb3 de l\'ordre p\xc3\xbablic, que es generalitzava pel pa\xc3\xads. Per evitar la guerra civil, Deodoro renunci\xc3\xa0 i assum\xc3\xad la presid\xc3\xa8ncia de la Rep\xc3\xbablica el vicepresident, Floriano Peixoto, que reb\xc3\xa9 aleshores el suport p\xc3\xbablic i financer de S\xc3\xa3o Paulo contra les revoltes que hi havia a la naci\xc3\xb3. En canvi, S\xc3\xa3o Paulo assum\xc3\xad l\'hegemonia de la federaci\xc3\xb3 amb l\'elecci\xc3\xb3 de Prudente de Morais, el 1894, que donava inici a la s\xc3\xa8rie de presidents civils._NEWLINE_Mentrestant aix\xc3\xb2, l\'estat, Am\xc3\xa9rico Brasiliense passa el govern al Major S\xc3\xa9gio Tertuliano Castelo Branco, que despr\xc3\xa9s el transmet\xc3\xa9 al vicepresident, Jos\xc3\xa9 Alves de Cerqueira C\xc3\xa9sar. Aquest davant l\'esperit de mot\xc3\xad i de reacci\xc3\xb3 mon\xc3\xa0rquica que regnava dissolgu\xc3\xa9 l\'Assemblea legislativa, convoc\xc3\xa0 immediatament un altre congr\xc3\xa9s i despr\xc3\xa9s totes les cambres municipals de l\'Estat. Es realitzaren eleccions de diputats i senadors pel segon legislatiu estatal, que s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el 7 d\'abril de 1892. Demostrant sempre decisi\xc3\xb3 i fermesa, Cerqueira C\xc3\xa9sar convoc\xc3\xa0 l\'electorat per escollir nou president de l\'estat, el que recaigu\xc3\xa9 sobre Bernardino de Campos, el primer governant paulista electe per sufragi directe._NEWLINE_La d\xc3\xa8cada de 1930 S\xc3\xa3o Paulo es caracteritz\xc3\xa0, des del punt de vista econ\xc3\xb2mic, pels esfor\xc3\xa7os d\'ajust a les noves condicions creades per la crisi mundial de 1929 i per la crisi del caf\xc3\xa8. Des del punt de vista pol\xc3\xadtic, el per\xc3\xadode fou marcat per la lluita per la recuperaci\xc3\xb3 de l\'hegemonia paulista a la federaci\xc3\xb3, empesa per l\'Alian\xc3\xa7a Liberal i al final aniquilada per la revoluci\xc3\xb3 de 1930. Aquesta va sotmetre l\'estat a l\'acci\xc3\xb3 dels interventors federals, que, d\'inici no eren ni paulistes._NEWLINE_Sorgiren despr\xc3\xa9s reivindicacions a favor d\'un govern paulista, per\xc3\xb2 la realitat el que pretenia era la restauraci\xc3\xb3 dels grups hegem\xc3\xb2nics paulistes, els interessos del qual, tant econ\xc3\xb2mics com pol\xc3\xadtics, estaven essent perjudicats per la nova situaci\xc3\xb3 alguns interventors, com Jo\xc3\xa3o Alberto Lins de Barros, buscaven conciliar la cultura del caf\xc3\xa8 amb la nova orientaci\xc3\xb3 del govern federal._NEWLINE_Habituats a conduir el seu propi dest\xc3\xad, les classes dirigents s\'insurgiren sota el lideratge del partit Democr\xc3\xa0tic, aleshores presidit pel professor Francisco Morato, justament el partit aliat a la revoluci\xc3\xb3 getulista de 1930. L\'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica es trenc\xc3\xa0, amb el govern federal, ho institucionalitzar, amb les classes conservadores i el vell PRP, al Frente Unica Paulista. Aquesta procur\xc3\xa0 l\'alian\xc3\xa7a amb altres estats, particularment amb l\'oposici\xc3\xb3 ga\xc3\xbacha, per\xc3\xb2 al final els paulistes es rebel\xc2\xb7laren, comptant tan sols amb el suport de les tropes del sud de Mato Grosso._NEWLINE_El 9 de juliol de 1932 esclat\xc3\xa0 la revoluci\xc3\xb3 constitucionalista de S\xc3\xa3o Paulo. Governava l\'estat, com interventor federal, el paulista Pedro de Toledo, despr\xc3\xa9s proclamat governador. Es formaren batallons de voluntaris, i s\'adheriren al moviment algunes unitats de l\'ex\xc3\xa8rcit, un fort contingent del Mato Grosso i quasi la totalitat de la for\xc3\xa7a p\xc3\xbablica de l\'estat. Foren mobilitzats inicialment cinquanta mil homes, al comandament del qual hi havia el Coronel Euclide de Oliveira Figueiredo i despr\xc3\xa9s el general Bertoldo Klinger, sota la direcci\xc3\xb3 suprema del general Isidoro Dias lopes._NEWLINE_La ind\xc3\xbastria partici\xc3\xa0 de la revoluci\xc3\xb3 amb entusiasme. Sota la direcci\xc3\xb3 de Roberto Cochrane Simonsen, tot el parc industrial paulista fou col\xc2\xb7locat al servei de la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, dedicat a la producci\xc3\xb3 b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica. S\'organitz\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 l\'abastament intern. La lluita dur\xc3\xa0 tan sols tres mesos i s\'acab\xc3\xa0 amb la derrota dels paulistes i la p\xc3\xa8rdua de centenars de vides._NEWLINE_Alguns mesos despr\xc3\xa9s de la capitulaci\xc3\xb3, el govern federal, a fi de pacificar el pa\xc3\xads, decid\xc3\xad convocar eleccions per l\'Assemblea Constituient, responent a l\'objectiu principal dels revolucionaris paulistes, la restauraci\xc3\xb3 de l\'ordre constitucional. Aleshores, S\xc3\xa3o Paulo fou ocupat militarment l\'octubre de 1932 i agost de 1933. Foren exiliats l\'exgovernador Pedro de Toledo, el seu secretariat i altres pol\xc3\xadtics que prengueran part activa a la revoluci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nIndustrialitzaci\xc3\xb3 i metropolitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial, el cultiu del caf\xc3\xa8 comen\xc3\xa7a a patir crisis d\'exc\xc3\xa9s d\'oferta i compet\xc3\xa8ncia d\'altres pa\xc3\xafsos. El cultiu comen\xc3\xa7a a ser controlat pel govern, per tal d\'evitar crisis i les hisendes tancan, portant immigrants en direcci\xc3\xb3 a S\xc3\xa3o Paulo, on es convertiran en operaris._NEWLINE_Pressions pol\xc3\xadtiques exigint el fi del predomini de l\'elit cafetera paulista sorgeixen moviments art\xc3\xadstics com la setmana de 1922, propagant noves ideies socials i econ\xc3\xb2miques. La immigraci\xc3\xb3 externa comen\xc3\xa7a a debilitar-se i les vagues anarquistes i comunistes exploten a S\xc3\xa3o Paulo en el moment que imperis industrials com el de Matarazzo s\xc3\xb3n formats._NEWLINE_El 1930 el caf\xc3\xa8 entra en la seva darrera crisi, amb la crisi de 1929 i el crash de la borsa de Nova York l\'any anterior, el col\xc2\xb7lapse dels preus externs dels grans de caf\xc3\xa8 i la Revoluci\xc3\xb3 de 1930, que retir\xc3\xa0 els paulistes del poder._NEWLINE_Dos anys despr\xc3\xa9s, el 1932, S\xc3\xa3o Paulo combat Get\xc3\xbalio Vargas la Revoluci\xc3\xb3 Constitucionalista, en una temptativa de reprendre el poder perdut, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s derrotat militarment. La crisi del caf\xc3\xa8 s\'amplifica i l\'\xc3\xa8xode rural en direcci\xc3\xb3 a S\xc3\xa3o Paulo buida l\'interior de l\'estat._NEWLINE_La Segona Guerra Mundial trenca les importacions de productes i la ind\xc3\xbastria paulista inicia un proc\xc3\xa9s de substituci\xc3\xb3 d\'importacions passant a produir a l\'Estat els productes fins aleshores importats. El proc\xc3\xa9s s\'intensifica amb el govern de Juscelino Kubitschek, que llan\xc3\xa7a les bases de la ind\xc3\xbastria de l\'autom\xc3\xb2bil al ABC paulista._NEWLINE_Per suprimir la m\xc3\xa0 d\'obra necess\xc3\xa0ria, l\'estat passa a rebre milions de nordestins, venint principalment dels estats de Bahia, Cear\xc3\xa1, Pernambuco i Para\xc3\xadba, que substitueixen els antics immigrants que ara formen part de la classe mitjana paulista, com a operaris. Aquests viuran principalment a la periferia de S\xc3\xa3o Paulo i a les ciutats ve\xc3\xafnes. Aquest r\xc3\xa0pid augment poblacional promou un proc\xc3\xa9s de metropolitzaci\xc3\xb3, on S\xc3\xa3o Paulo s\'ajunta amb ciutats ve\xc3\xafnes, formant la Regi\xc3\xa3o Metropolitana de S\xc3\xa3o Paulo._NEWLINE_El 1960, la ciutat de S\xc3\xa3o Paulo es torna la major ciutat brasilera i el principal pol econ\xc3\xb2mic del pa\xc3\xads, superant Rio de Janeiro. Aquest fet es deu, al nombre major d\'immigrants que escolliren anar a S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nIndustrialitzaci\xc3\xb3 de l\'interior\n_START_PARAGRAPH_\nA les d\xc3\xa8cades de 1960 i 1970, el govern estal promou diverses obres que incentiven l\'economia de l\'interior de l\'Estat, buidat des de la fallida del caf\xc3\xa8 el 1930._NEWLINE_L\'obertura i duplicaci\xc3\xb3 de la Via Dutra (BR-116) recupera i ind\xc3\xbastrialitza la Vall de Para\xc3\xadba, que es concentra entorn de la ind\xc3\xbastria aeron\xc3\xa0utica de S\xc3\xa3o Jos\xc3\xa9 dos Campos._NEWLINE_Cap a l\'oest, la implantaci\xc3\xb3 de l\'Aeroport Internacional de Viracopos, i la creaci\xc3\xb3 de la Universitat de Campinas (Unicamp), l\'obertura de carreteres com la Carretera Anhang\xc3\xbcera i la implementaci\xc3\xb3 de les t\xc3\xa8cniques modernes de producci\xc3\xb3, en especial de la canya de sucre i del seu subproducte, l\'alcohol combustible, porten novament el progr\xc3\xa9s a les regions de Campinas, Sorocaba i Ribeir\xc3\xa3o Preto i Franca._NEWLINE_Aquest proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de l\'interior, s\'intensifica a partir de la d\xc3\xa8cada de 1980, quan grans problemes urbans, com viol\xc3\xa8ncia, pol\xc2\xb7luci\xc3\xb3 i ocupaci\xc3\xb3 desordenada, afligeixen la Regi\xc3\xa3o Metropolitana de S\xc3\xa3o Paulo._NEWLINE_Entre 1980 i 2000 la gran majoria de les inversions realitzades a l\'Estat s\xc3\xb3n fetes fora de la Capital, que passa d\'una metr\xc3\xb2poli industrial cap a un pol de serveis i finances. L\'interior, en especial l\'eix Campines - S\xc3\xa3o Carlos - Ribeir\xc3\xa3o Preto - Franca -Sorocaba - S\xc3\xa3o Jos\xc3\xa9 dos Campos - Taubat\xc3\xa9 es torna ind\xc3\xbastrialitzat i pr\xc3\xb2sper._NEWLINE_Mentrestant, fins i tot amb l\'enriquiment i ind\xc3\xbastrialitzaci\xc3\xb3 del interior, altres Estats passen a tindre una taxa de creixement econ\xc3\xb2mic encara m\xc3\xa9s elevada que S\xc3\xa3o Paulo, principalment les regions Sud i Centre-oest._NEWLINE_Actualment, encara que el creixement no sigui ja tan alt i tingui compet\xc3\xa8ncia d\'altres estats, S\xc3\xa3o Paulo \xc3\xa9s el principal pol econ\xc3\xb2mic, pol\xc3\xadtic i industrial d\'America del Sud, essent el major mercat consumidor del Brasil.'