b'\n_START_ARTICLE_\nAfyonkarahisar\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3, poblaci\xc3\xb3 i administraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs troba a poc m\xc3\xa9s de 1000 metres d\'altitud, a la riba del Akar-\xc4\x8day afluent de l\'Eber Gol\xc3\xbc i al cens del 2000 tenia 128.516 habitants. El seu nom vol dir "Castell negre de l\'opi" (Afyon = opi; kara = negre, Hisar = castell), doncs aquesta planta creix a la rodalia i el vell castell est\xc3\xa0 sobre una roca negra a 200 metres per damunt de la ciutat. El nom Afyon sol, fou corrent (per\xc3\xb2 no oficial) fins que el parlament va imposar el nom complet el 2004._NEWLINE_La seva poblaci\xc3\xb3 el 1945 era de quasi 30.000 habitants, per\xc3\xb2 va romandre estancada fins als anys seixanta (el 1950 encara no havia arribat als 30.000). El kada tenia una poblaci\xc3\xb3 de 136.500 habitants, i el wilayat (1950) de 372.600 habitants. El wilayat tenia una superf\xc3\xadcie de 13.555\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Amb el nom de Kara Hisar-i Sahib fou capital d\'un sandjak de l\'eyalat d\'Anat\xc3\xb2lia (Anadolu) fins al 1864, i despr\xc3\xa9s la capital del vilayat de Khudawendigar; amb la rep\xc3\xbablica fou declarada capital del il o wilayat del mateix nom que la ciutat, antigament dividit en els kada (il\xc4\x8de) d\'Afyon Kara Hisar, Bolwadin, Emir-dagh o Aziziyya, Sandikli i Shuhut.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa roca on s\'al\xc3\xa7a la ciutat fou una fortalesa hitita anomenada Hapanuwa, i fou ocupada despr\xc3\xa9s pels frigis, lidis i perses, fins a la conquesta d\'Alexandre el Gran. Fou despr\xc3\xa9s sel\xc3\xa8ucida, de P\xc3\xa8rgam i romana. Es pensa que podria ser el castell bizant\xc3\xad d\'Akroinon o Akro\xc3\xafnos. Lle\xc3\xb3\xc2\xa0III Is\xc3\xa0uric va derrotar prop d\'aquest castell als \xc3\xa0rabs el 740, batalla en la qual va morir com un heroi Sayyid Battal. El castell i la ciutat al seu peu for rebatejada Nic\xc3\xb2polis (Ciutat de la Vict\xc3\xb2ria)._NEWLINE_Els selj\xc3\xbacides es van apoderar de gran part d\'Anat\xc3\xb2lia despr\xc3\xa9s de la seva vict\xc3\xb2ria de Manazkert del 1071 i van anomenar el castell i la vila com Kara Hissar (Castell Negre), per\xc3\xb2 amb el seu nom de Nic\xc3\xb2polis va restar en mans dels bizantins. Aleix\xc2\xa0I Comn\xc3\xa8 (emperador del 1081 al 1118) va negociar a aquesta ciutat amb el sult\xc3\xa0 selj\xc3\xbacida. Romania encara en mans bizantines vers el 1200, i probablement la van perdre en els primers anys del segle\xc2\xa0xiii, en tot cas abans del 1209 any en qu\xc3\xa8 una inscripci\xc3\xb3 demostra que ja era turca._NEWLINE_El visir selj\xc3\xbacida Sahib Ata Fakhr al-Din (mort el 1288/1289) es va retirar a aquesta fortalesa amb els tresors, davant els karam\xc3\xa0nides. D\'aquest visir la ciutat fou anomenada despr\xc3\xa9s Kara Hisar-i Sahib, nom que va conservar tot el per\xc3\xadode otom\xc3\xa0. Els seus fills Tadj al-Din Husayn i Nusrat al-Din van rebre el territori en feu selj\xc3\xbacida el 1271 incloent K\xc3\xbctahya, Sand\xc4\xb1kl\xc4\xb1, Ghurghurum i Ak Shehir i m\xc3\xa9s tard Ladik (Laodicea) a la vora del Licos, i Khonas (antiga Chonae, moderna Honaz). El turcman Ali Beg es va apoderar de Ladik i Khonas el 1277 durant el conflicte de Djimri per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s fou derrotat pel sult\xc3\xa0 selj\xc3\xbacida i mort en una batalla prop de Kara Hisar._NEWLINE_Posteriorment es perd la pista del que va passar i se suposa que els Sahib Oghlu es van sotmetre als Germiyan O\xc4\x9flu i van acabar expropiats per aquests. Germiyan va esdevenir m\xc3\xa9s tard vassall de l\'emir de Bursa (otom\xc3\xa0). Baiazet I va conquerir Germiyan el 1390, per\xc3\xb2 fou restaurat per Tamerl\xc3\xa0 el 1402. El 1428/1429 Germiyan va caure definitivament en mans dels otomans i Kara Hisar i el seu territori van esdevenir un liwa o sandjak (districte) de l\'eyalat d\'Anadolu. Va conservar import\xc3\xa0ncia militar com a fortalesa de frontera amb l\'emirat de Karaman. Aix\xc3\xb2 va durar fins a la conquesta d\'aquest emirat._NEWLINE_Al segle\xc2\xa0xvii fou teatre de lluites entre paixes rivals a la revolta de Djelali el 1602, a la revolta de Baba \xc3\x96mer, el 1631, i a la revolta d\'Abaza Hasan Paix\xc3\xa0 el 1658._NEWLINE_El 1802 la fortalesa de Bek Baran Kalesa (un antic fort\xc3\xad bizant\xc3\xad restaurat pels Germiyan Oghlu) va servir per a l\'internament de soldats francesos fets presoners a Egipte. El 1833 la ciutat fou ocupada temporalment per Muh\xc3\xa0mmad Al\xc3\xad Paix\xc3\xa0 d\'Egipte. A la guerra del 1921-1923 entre Turquia i Gr\xc3\xa8cia, fou ocupada dues vegades pels grecs, la primera el 28 de mar\xc3\xa7 del 1921, fins al 7 d\'abril del mateix anys; la segona el 13 de juliol del 1922 i fins al 27 d\'agost del mateix any. La vila va quedar for\xc3\xa7a damnada per\xc3\xb2 fou restaurada en els seg\xc3\xbcents anys.\n_START_SECTION_\nLlocs d\'inter\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nMonuments destacats de la ciutat a part del castell i la fortalesa esmentada s\xc3\xb3n el Sahibler Turbesi, l\'Ulu Djami de Khodja Beg i el mausoleu de Sultn Diwani; el pont Altig\xc3\xb6z \xc3\xa9s selj\xc3\xbacida i fou constru\xc3\xaft al segle\xc2\xa0xiii; monument otom\xc3\xa0 principal \xc3\xa9s la mesquita d\'Ahmed Gedik Pasha, amb la madrassa (avui dia museu), i la gran mesquita (Ulu Camii). Un monument modern \xc3\xa9s l\'elefant blanc, s\xc3\xadmbol de la ciutat alemanya de Hamm, amb la qual est\xc3\xa0 agermanada\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa comarca produ\xc3\xafa abundant opi fins que la pressi\xc3\xb3 als anys seixanta va obligar a cremar els camps i aturar la producci\xc3\xb3. Actualment segueix sent una ciutat principalment agr\xc3\xadcola amb producci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 de marbre blanc (355 pedreres a la prov\xc3\xadncia) i ciment. La ciutat disposa d\'universitat (Afyon Kocatepe). S\xc3\xb3n particulars les salsitxes picants locals (sucuk) i les postres coneguts com a kaymak, una mena de crema, amb mel i altres presentacions. Hi ha tamb\xc3\xa9 algunes fonts d\'aigua mineral.'