b"\n_START_ARTICLE_\nXatrac menut com\xc3\xba\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa posta \xc3\xa9s de maig a juny en un niu rudimentari que no \xc3\xa9s sin\xc3\xb3 una depressi\xc3\xb3 en el s\xc3\xb2l amb algunes branques, on la femella diposa d'1 a 7 ous. Les col\xc3\xb2nies estan situades en platges sense vegetaci\xc3\xb3 i prop de l'aigua, cosa que de vegades provoca la p\xc3\xa8rdua dels nius per crescudes i l'exist\xc3\xa8ncia de postes de recanvi. Els dos pares s'alternen en la incubaci\xc3\xb3 que dura 22 dies, aix\xc3\xad com en la vigil\xc3\xa0ncia dels pollets (no dubtaran a atacar qualsevol intr\xc3\xbas que els amenaci), que a les 4 setmanes ja poden volar.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMenja petits peixos, crustacis i insectes.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nS'estableix en col\xc3\xb2nies, per\xc3\xb2 que, ni de bon tros, s\xc3\xb3n tan grans com les dels xatracs becllargs o les dels xatracs comuns. Les situen en platges o en altres llocs sorrencs, com ribes de llacunes, de basses o d'estanys sempre que siguin litorals.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nHabita les costes de gaireb\xc3\xa9 tot Europa, i hiverna a les de l'\xc3\x80frica Occidental. _NEWLINE_Als Pa\xc3\xafsos Catalans, es troba com a ocell estiuenc a la costa o, menys freq\xc3\xbcentment, com a nidificant a les llacunes del Rossell\xc3\xb3, al Delta de l'Ebre, a El Saler valenci\xc3\xa0 i a les salines de Santa Pola. \xc3\x89s migratori a les Balears.\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un ocell viva\xc3\xa7 i de crit agut que empra el picat com a t\xc3\xa8cnica de ca\xc3\xa7a._NEWLINE_El mascle ofereix peix a la femella com a part de la parada nupcial.\n_START_SECTION_\nObservacions\n_START_PARAGRAPH_\nAl principis del segle XIX el xatrac menut era un ocell com\xc3\xba a les costes, rius i zones humides europees per\xc3\xb2 al llarg del segle XX les poblacions costaneres van comen\xc3\xa7ar a minvar degut a la contaminaci\xc3\xb3, a la p\xc3\xa8rdua del seu h\xc3\xa0bitat natural i a les interfer\xc3\xa8ncies humanes. Aix\xc3\xb2 ha comportat que l'esp\xc3\xa8cie hagi desaparegut o haig vist disminu\xc3\xaft el nombre de les seues poblacions a molts pa\xc3\xafsos europeus. Fins i tot, les seues \xc3\xa0rees de cria al Danubi, a l'Elba i al Rin s\xc3\xb3n records de la hist\xc3\xb2ria. Actualment nom\xc3\xa9s uns pocs rius europeus mantenen poblacions d'aquesta esp\xc3\xa8cie: el Loira, el V\xc3\xadstula, el Po, el Daugava al seu pas per Let\xc3\xb2nia, el Nemunas a Litu\xc3\xa0nia, el tram croata del Sava i el Drava al seu pas per Hongria i Cro\xc3\xa0cia (ac\xc3\xad nom\xc3\xa9s en resten 15 parelles i el Fons Mundial per la Natura treballa per la seua protecci\xc3\xb3). No se'n tenen dades significatives de la seua pres\xc3\xa8ncia al riu Tajo ni al Danubi inferior."