b'\n_START_ARTICLE_\nFets de Bisesero\n_START_SECTION_\nLa hist\xc3\xb2ria de Bisesero fins a mitjans de juny de 1994\n_START_PARAGRAPH_\nLa gent d\'aquesta regi\xc3\xb3, els Abasesero, tenen reputaci\xc3\xb3 de ser pastors tutsis, dotats d\'una forta resist\xc3\xa8ncia per defensar els seus ramats fora d\'atacs exteriors. En la hist\xc3\xb2ria de les primeres rep\xc3\xbabliques ruandeses durant els esdeveniments de 1959 i 1962, la seva capacitat de defensa haurien estalviat la viol\xc3\xa8ncia que van patir els altres tutsis de Ruanda. En 1973 nom\xc3\xa9s es produirien dues cases cremades. La hist\xc3\xb2ria d\'aquesta regi\xc3\xb3 \xc3\xa9s coneguda a partir d\'una enquesta realitzada per African Rights._NEWLINE_El 1994, basant-se en aquesta reputaci\xc3\xb3, els tutsis de Bisesero es van convertir en un punt de trobada per resistir el genocidi._NEWLINE_De fet, en els primers dies despr\xc3\xa9s de l\'atac contra l\'avi\xc3\xb3 del president Juv\xc3\xa9nal Habyarimana, els tutsis de Bisesero van ser atacats per ordre de les autoritats locals per la mil\xc3\xadcia Interahamwe, com en la majoria regions ruandeses. La resist\xc3\xa8ncia es va organitzar ja del 9 al 10 d\'abril de 1994, incloent-hi molts ve\xc3\xafns hutu que no van comprendre de seguida que els Interahamwe els demanarien que es posessin del seu costat. Aquests hutu se\'ls van unir immediatament per defensar la regi\xc3\xb3 contra la viol\xc3\xa8ncia. Per\xc3\xb2 sota la influ\xc3\xa8ncia de la propaganda oficial, en una setmana, els discursos \xc3\xa8tnics de les autoritats locals van obligar als hutus a separar-se dels tutsis. El repartiment de la poblaci\xc3\xb3 es va produir i els tutsis es van reagrupar en punts considerats m\xc3\xa9s estrat\xc3\xa8gics. Al mateix temps, a les comunitats ve\xc3\xafnes es van desenvolupar massacres i altres tutsis van acudir a Bisesero._NEWLINE_Davant les Forces Armades Ruandeses i la mil\xc3\xadcia Interahamwe, civils tutsis sense m\xc3\xa9s armes que llances i pals, va rec\xc3\xb3rrer a trucs per combatre barrejant-se amb els seus agressors, i si b\xc3\xa9 alguns milicians van morir, la desigualtat de les forces no els va permetre escapar de les massacres, com a tot arreu a Ruanda._NEWLINE_El divendres 13 de maig de 1994 les autoritats de Ruanda van planificar un atac massiu contra els tutsi de Bisesero. A m\xc3\xa9s dels membres de la gu\xc3\xa0rdia presidencial i l\'ex\xc3\xa8rcit de Rwanda, milicians reputats d\'altres parts de Ruanda estaven implicats en aquesta operaci\xc3\xb3. Aquestes forces van ser acompanyades per autoritats locals, incl\xc3\xb2s el prefecte de Kibuye, Cl\xc3\xa9ment Kayishema. Fins a mitjan de juny es van repetir molts atacs i van causar moltes morts. D\'acord amb l\'enquesta d\'African Rights, de cinquanta mil resistents tutsis a Bisesero en quedaven m\xc3\xa9s de dos mil a final de juny, quan l\'arribada dels soldats francesos de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa. _NEWLINE_La majoria dels supervivents de Bisesero eren homes, com va notar l\'enviat especial de Paris Match, que ha posat \xc3\xa8mfasi que les dones i els nens foren eliminats r\xc3\xa0pidament per aquestes caces repetides en terrenys dif\xc3\xadcils.\n_START_SECTION_\nLes massacres que van tenir lloc a Bisesero entre el 27 i el 30 de juny de 1994\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb l\'enquesta d\'African Rights publicada en 1998, al voltant de mil tutsis van ser massacrats en Bisesero entre el 27 i 30 de juny 1994. El 30 de juny, l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s comptava amb una mica m\xc3\xa9s de vuit-cents supervivents als quals va ajudar._NEWLINE_El correu del capit\xc3\xa0 de fragata Marin Gillier, que figura continguda en els annexos de l\'informe dels diputats, va confirmar que els atacs van tenir lloc a Bisesero durant aquests tres dies. Va atribuir el 30 de juny de 1994 a atacs de la mil\xc3\xadcia i FAR contra els infiltrats de FPR: \xc2\xabEs van posar en marxa missions de recerca i d\'informaci\xc3\xb3 el 27 de juny a Gishyita [...] i la regi\xc3\xb3 de Gisovu. A continuaci\xc3\xb3, hom s\'adona que havia descobert a l\'est de Gishyita un suposat punt d\'infiltrats avan\xc3\xa7ats del FPR [...] En el lloc interrogo a la poblaci\xc3\xb3 que afirma que els turons de l\'est estan infestats amb elements infiltrats del FPR per estendre el terror. [...] Vers migdia, soroll de r\xc3\xa0fegues d\'armes autom\xc3\xa0tiques i explosions [...] La poblaci\xc3\xb3 es q\xc3\xbcestionada immediatament: serien un centenar de vilatans que atacarien als infiltrats del FPR.\xc2\xa0\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nLa pol\xc3\xa8mica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa de l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s, que va tenir lloc del 22 de juny de 1994 al 21 d\'agost de 1994, els primers contactes entre les tropes de Comandament d\'Operacions Especials i refugiats tutsis a Bisesero esdevingueren objecte d\'una controv\xc3\xa8rsia, especialment entre Fran\xc3\xa7a i Ruanda, cosa que fa dif\xc3\xadcil percebre el que va passar._NEWLINE_Les diferents versions d\'aquests esdeveniments s\xc3\xb3n dels ruandesos, dels periodistes occidentals i militars francesos presents al lloc, aix\xc3\xad com la jerarquia militar de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa, les investigacions de TPIR per jutjar els autors de genocidi en aquesta regi\xc3\xb3, el de la just\xc3\xadcia de Ruanda, els an\xc3\xa0lisis del parlament franc\xc3\xa8s, de les diverses associacions i investigacions de periodistes i historiadors interessats en aquests esdeveniments._NEWLINE_Segons certes associacions, les versions tendeixen a evolucionar amb el temps i es poden distingir especialment aquells articles de peri\xc3\xb2dics de final de juny i principi de juliol de 1994, d\'alguns articles de 1998 i correlativament la de la missi\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria francesa a Ruanda, les de 2004 al des\xc3\xa8 aniversari de la commemoraci\xc3\xb3 del genocidi, i finalment, les de 2005 despr\xc3\xa9s de les den\xc3\xbancies presentades a Fran\xc3\xa7a pels ruandesos contra soldats de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa, encara que aquestes den\xc3\xbancies tractin diversos esdeveniments de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa. Entre aquestes diverses dates de ressorgiment de la controv\xc3\xa8rsia s\'han publicat a Fran\xc3\xa7a llibres de diversos corrents que repeteixen aquests esdeveniments en un o m\xc3\xa9s dels seus cap\xc3\xadtols._NEWLINE_Hi ha dues tend\xc3\xa8ncies principals. Una, els supervivents tutsis de Bisesero haurien estat descoberts els dies 26 o 27 de juny de 1994 per un destacament de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa, el l\xc3\xadder del qual, el tinent coronel \xc2\xabDiego\xc2\xbb, els va prometre que tornarien i hauria advertit la jerarquia de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa. L\'altra, aquest l\xc3\xadder no hauria advertit a temps al seu superior i el destacament del capit\xc3\xa0 Marin Gillier no va descobrir els supervivents fins al 30 de juny de 1994. Ambdues versions coincideixen que aquest destacament va rescatar immediatament als supervivents el 30 de juny de 1994, amb un n\xc3\xbamero de 800._NEWLINE_En el fons d\'aquesta controv\xc3\xa8rsia, els ruandesos s\'han queixat davant el tribunal aux arm\xc3\xa9es de Paris, entre altres coses sobre aquests fets dels que els denunciants afirmen haver estat v\xc3\xadctimes i voldrien jutjar la complicitat o no de les autoritats franceses en el genocidi a Ruanda perqu\xc3\xa8 diuen que durant aquests tres dies la meitat dels \xc3\xbaltims supervivents van ser massacrats. Alguns fins i tot diuen que l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s va participar en les massacres.\n_START_SECTION_\nLa versi\xc3\xb3 del descobriment el 27 de juny de 1994 dels supervivents de Bisesero\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta \xc3\xa9s la versi\xc3\xb3 presa per les autoritats de Rwanda.\n_START_SECTION_\nTestimonis de periodistes\n_START_PARAGRAPH_\nPatrick de Saint-Exup\xc3\xa9ry va escriure un reportatge publicat a Le Figaro el 29 de juny de 1994 sota el t\xc3\xadtol \xc2\xabRwanda\xc2\xa0: les assassins racontent leurs massacres\xc2\xbb. Hi escriu que "ahir", \xc3\xa9s a dir, probablement, 27 de de juny de de 1994 com es va confirmar m\xc3\xa9s tard, el Tinent Coronel Diego  \xc2\xabes va reunir amb supervivents i va prometre tornar en tres dies\xc2\xbb Segons el periodista, Diego hauria avisat les autoritats franceses poc despr\xc3\xa9s. Patrick de Saint-Exup\xc3\xa9ry va mantenir la seva versi\xc3\xb3 de nou el 1998 en una s\xc3\xa8rie d\'articles, a continuaci\xc3\xb3, recollides el 2004 al llibre L\'inavouable - La France au Rwanda. En aquesta obra, tot rendint homenatge tant \xc2\xab\xc2\xa0Diego\xc2\xa0\xc2\xbb com el capit\xc3\xa0 de fragata Marin Gillier que \xc3\xa9s intervingut el 30 de juny, se sorpr\xc3\xa8n per la retic\xc3\xa8ncia de la missi\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria sobre Ruanda per aclarir el flux d\'ordres a l\'Ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s del 27 al 30 de juny. Vincent Hugeux de L\'Express, i Sam Kiley de The Times, qui va informar als militars francesos el 26 de juny de 1994 del problema dels supervivents de Bisesero, van donar testimoni de mateixos fets._NEWLINE_Christophe Boisbouvier confirma el que diu Patrick de Saint-Exup\xc3\xa9ry en una entrevista a RFI el de 28 juny. Parla d\'un centenar de tutsis que apareixen \xc2\xabcom fantasmes sorgits del bosc\xc2\xbb. Demanen a l\'oficial franc\xc3\xa8s que els llevi. Aquest respon a ells \xc2\xabNo puc, nom\xc3\xa9s tenim una dotzena de 3 jeeps. Per\xc3\xb2 ara sabem que esteu aqu\xc3\xad i el fet que hagim vingut pot calmar les coses\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nTestimonis de ruandesos\n_START_PARAGRAPH_\nEls testimonis dels ruandesos provenen de supervivents, milicians o exsoldats de les forces armades ruandeses. La majoria d\'ells corroboren els articles dels periodistes presents al lloc el 27 de juny de 1994 i el 30 de juny de 1994. L\'associaci\xc3\xb3 African Rights va ser la primera a portar aquests testimonis publicats el 1998._NEWLINE_El 2004 Georges Kapler va ser acusat per la Comissi\xc3\xb3 d\'enquesta ciutadana relativa a la participaci\xc3\xb3 de Fran\xc3\xa7a a Rwanda de filmar a Ruanda els testimonis sobre la relaci\xc3\xb3 entre els ruandesos i l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s durant el genocidi. Alguns testimonis, que van portar els testimonis de Bisesero, van presentar una den\xc3\xbancia el 2005 al Tribunal aux arm\xc3\xa9es de Paris. Segons alguns d\'aquests testimonis, reunits a partir d\'Interahamwe i militars de les Forces Armades de Ruanda sota cust\xc3\xb2dia i escapats, en alguns casos els militars francesos haurien ajudat els assassins en la matan\xc3\xa7a de tutsis, de vegades en la seva pres\xc3\xa8ncia a Bisesero.  _NEWLINE_Les acusacions de complicitat sempre han estat negades en\xc3\xa8rgicament pel Ministeri de Defensa franc\xc3\xa8s, i la missi\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria francesa encarregada de donar llum sobre la possible complicitat de l\'ex\xc3\xa8rcit amb els assassins parla d\'\xc2\xabuna afirmaci\xc3\xb3 que mai s\'ha pres seriosament fins a la data\xc2\xbb._NEWLINE_Michel Peyrard, periodista de Paris Match, sobre el lloc el 30 de juny de 1994, va escriure: \xc2\xabNosaltres [ell i el fot\xc3\xb2graf Beno\xc3\xaet Gysembergh] no vam veure \xe2\x80\x98el vergony\xc3\xb3s\xe2\x80\x99. Ni les v\xc3\xadctimes de massacres recents que podrien haver estat posades en av\xc3\xads per l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s i les seves vacil\xc2\xb7lacions, ni, a fortiori, una conniv\xc3\xa8ncia assassina entre soldats de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa i les mil\xc3\xadcies del genocidi.\xc2\xbbLa validesa de la constituci\xc3\xb3 dels partits civils va ser considerada admissible per la Cort d\'Apel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de Par\xc3\xads el 2006. Per tant, es poden escoltar les queixes.\n_START_SECTION_\nLes objeccions de Bernard Lugan i Pierre P\xc3\xa9an, David Servenay i Gabriel Peri\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nBernard Lugan i Pierre P\xc3\xa9an el 2005 han sostingut en llurs articles i llibres la tesi francesa de la bona fe de l\'Operaci\xc3\xb3 Turquesa. Segons ells, un primer destacament hauria descobert tutsis el 27 de juny, per\xc3\xb2 no en va informar al comandant Gillier._NEWLINE_Lugan objecta que, amb la seva pr\xc3\xb2pia admissi\xc3\xb3, de Saint-Exup\xc3\xa9ry estava \xc2\xaba uns centenars de metres\xc2\xbb del cap del primer destacament quan havia trucat per tel\xc3\xa8fon. La universitat tamb\xc3\xa9 assenyala que, segons de Saint-Exup\xc3\xa9ry, aquest soldat hauria trucat directament a Par\xc3\xads, mentre que el seu rang l\'hauria prohibit referir-se directament a la metr\xc3\xb2poli (havia de passar per l\'oficial superior responsable de la zona on va operar). Pierre P\xc3\xa9an \xc3\xa9s de l\'opini\xc3\xb3 que Marin Gillier no era superior jer\xc3\xa0rquic de Jean-Remy Duval i que no hauria advertit al coronel Rosier, comandant de COS, sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s a la cel\xc2\xb7lula de Ruanda al Ministeri de Defensa de Par\xc3\xads amb un fax del 29 de juny de 1994._NEWLINE_En llur llibre, Une guerre noire, David Servenay i Gabriel Peri\xc3\xa8s van intervistar oficials francesos sobre aquests esdeveniments. El resultat de llurs entrevistes, que confirmen les de Pierre P\xc3\xa9an amb els mateixos oficials, que Jean-Remy Duval \xc3\xa0lies Diego no estava sota l\'autoritat del capit\xc3\xa0 Marin Gillier i que la jerarquia no havia estat advertida a temps o correctament per Diego. Hauria estat ambigu en els seus missatges perqu\xc3\xa8 hauria hagut d\'ocultar que hauria desobe\xc3\xaft les ordres de descobrir aquests supervivents tutsis. Per\xc3\xb2, si no confirmen els greus pressup\xc3\xb2sits de la Comissi\xc3\xb3 d\'Investigaci\xc3\xb3 ciutadana francesa, mantenen les preguntes.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s del 30 de juny de 1994\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns supervivents de Bisesero, la majoria d\'ells ferits, van ser transportats en helic\xc3\xb2pter el 30 de de juny de 1994 a Goma (Zaire). Despr\xc3\xa9s del 30 juny de 1994 els militars francesos van romandre quinze dies a Bisesero amb els que es podien valdre. Al final dels quinze dies se\'ls ofereix anar a un camp de refugiats, o anar a la zona del Front Patri\xc3\xb2tic Ruand\xc3\xa8s. La majoria va optar per la zona del FPR per trobar-se la gent per causa dels quals els havien matat, va declarar un supervivent davant la Cort d\'Apel\xc2\xb7lacions del TPIR a l\'Haia.\n_START_SECTION_\nPosteritat i memorial\n_START_PARAGRAPH_\nEs va construir un monument inacabat al tur\xc3\xb3 m\xc3\xa9s alt. Al llarg del cam\xc3\xad que puja al tur\xc3\xb3, s\'han constru\xc3\xaft diversos edificis amb formes particulars, en qu\xc3\xa8 es preveu la distribuci\xc3\xb3 d\'alguns ossos que no estan enterrats a la fossa comuna, situada a la part superior._NEWLINE_Els pocs visitants d\'aquest memorial, que es troba despr\xc3\xa9s d\'uns vint quil\xc3\xb2metres de pistes de Kibuye, s\xc3\xb3n r\xc3\xa0pidament envoltats per un petit grup de ruandesos quan arriben. S\xc3\xb3n "supervivents de Bisesero". Mostren el memorial. Les cicatrius d\'alguns d\'ells no deixen cap dubte sobre la viol\xc3\xa8ncia de les massacres que han sofert.'