b"\n_START_ARTICLE_\nFotoevaporaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa fotoevaporaci\xc3\xb3 es refereix al proc\xc3\xa9s pel qual s'arrenquen els \xc3\xa0toms o les mol\xc3\xa8cules de gas d'un disc protoplanetari d'un estel, o de l'atmosfera d'un planeta, pels fotons d'alta energia i per la resta de radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica emesa per un estel.\n_START_SECTION_\nAtmosferes planet\xc3\xa0ries\n_START_PARAGRAPH_\nL'atmosfera d'un planeta est\xc3\xa0 constantment bombardejada per la radiaci\xc3\xb3 de l'estel al voltant del qual orbita. Si un fot\xc3\xb3 interactua amb una mol\xc3\xa8cula de l'atmosfera, s'accelera i la seva temperatura augmenta. Si la part\xc3\xadcula rep prou quantitat d'energia, pot arribar a la velocitat d'escapament del planeta i d'aquesta manera \xc2\xab\xc2\xa0evaporar-se\xc2\xa0\xc2\xbb a l'espai. Com m\xc3\xa9s feble \xc3\xa9s el nombre m\xc3\xa0ssic del gas, m\xc3\xa9s elevada ser\xc3\xa0 la velocitat obtinguda per la interacci\xc3\xb3 amb un fot\xc3\xb3. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2, que l'hidrogen \xc3\xa9s el gas m\xc3\xa9s sensible a la fotoevaporaci\xc3\xb3. Tanmateix, com m\xc3\xa9s a prop es troba el planeta de la font de radiaci\xc3\xb3, m\xc3\xa9s interaccions es produiran; els planetes propers als seus estels tenen atmosferes m\xc3\xa9s petites (planetes ct\xc3\xb2nics) que evolucionen cap a una dissoluci\xc3\xb3 completa, com el cas del J\xc3\xbapiter calent HD 209458 b a la constel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del Peg\xc3\xa0s.\n_START_SECTION_\nRegions de formaci\xc3\xb3 estel\xc2\xb7lar\n_START_PARAGRAPH_\nEn nombroses regions gal\xc3\xa0ctiques, com la nebulosa de l'\xc3\x80liga, la nebulosa d'Ori\xc3\xb3 i la nebulosa de la Quilla, estan actius intensos fen\xc3\xb2mens de formaci\xc3\xb3 estel\xc2\xb7lar. Al seu interior es troben nombrosos estels joves que presenten diferents masses i dimensions; els estels m\xc3\xa9s massius i calents emeten grans quantitat de radiaci\xc3\xb3, en particular radiaci\xc3\xb3 ultraviolada. El UV exerceixen una important pressi\xc3\xb3 de radiaci\xc3\xb3 en els embrions estel\xc2\xb7lars del ve\xc3\xafnatge, escombrant els materials que envoltant-los contribueixen al seu acreiximent. D'aquesta manera els estels m\xc3\xa9s massius, que s\xc3\xb3n els primers en formar-se al n\xc3\xbavol molecular regulen el rang de masses dels altres estels compromint el gas circumdant."