b"\n_START_ARTICLE_\nAlonso de Ercilla y Z\xc3\xba\xc3\xb1iga\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Madrid el 7 d'agost de 1533 com el tercer fill d'una fam\xc3\xadlia amb or\xc3\xadgens bascos. El seu pare fou el doctor Fort\xc3\xban Garc\xc3\xada de Ercilla, bisca\xc3\xad de fam\xc3\xadlia noble originari de Bermeo i establert a la cort com a jurisconsult, aix\xc3\xad com a membre del consell i la cambra de l'emperador Carles V. La seva mare fou Leonor de Z\xc3\xba\xc3\xb1iga, guardadames de l'emperadriu Isabel de Portugal, origin\xc3\xa0ria de N\xc3\xa1jera i senyora de Bobadilla, un estat que despr\xc3\xa9s de la mort del seu marit va revertir a la Corona._NEWLINE_Es cri\xc3\xa0 al palau reial a l'ombra de la seva mare i com a patge del futur Felip II quan era pr\xc3\xadncep d'Ast\xc3\xbaries. La seva educaci\xc3\xb3 fou molt destacada, compt\xc3\xa0 amb mestres doctes i gaud\xc3\xad d'una vida plena de viatges en una cort encara itinerant, que li permeteren relacionar-se amb importants personalitats d'arreu. Segons les descripcions, era un nen amb enginy i intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, bon criteri i bel\xc2\xb7lic\xc3\xb3s, aspectes que millor\xc3\xa0 amb els seus estudis i perfeccion\xc3\xa0 amb diversos viatges que realitz\xc3\xa0 tant a diversos pa\xc3\xafsos europeus i Am\xc3\xa8rica. A Europa, recorregu\xc3\xa9 moltes prov\xc3\xadncies d'Espanya, els estats italians i alemanys, els regnes de Fran\xc3\xa7a i Anglaterra, les regions d'\xc3\x80ustria, Est\xc3\xadria i Car\xc3\xadntia, i fins i tot Mor\xc3\xa0via, Sil\xc3\xa8sia i Hongria. Com a patge del pr\xc3\xadncep l'acompanya en els seus viatges: el 1547 travessaren It\xc3\xa0lia i el Sacre Imperi fins a Flandes, on Felip prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 del ducat de Brabant i, m\xc3\xa9s tard, del ducat de Luxemburg. El 1551 tornaren a Espanya i el 1554 tornaven a emprendre un viatge que els va dur fins a Anglaterra, on s'havien de fer els preparatius per al casament de l'hereu amb la reina Maria d'Anglaterra._NEWLINE_El 1555, a Londres conegu\xc3\xa9 a l'adelantado Jer\xc3\xb3nimo de Alderete, qui li explic\xc3\xa0 les seves aventures a terres americanes, concretament del Per\xc3\xba i de Xile, la primera per la deslleialtat d'Hern\xc3\xa1ndez Gir\xc3\xb3n i la segona per les \xc3\xa0nsies de independ\xc3\xa8ncia dels araucans. Tant l'interess\xc3\xa0 el relat, que s'allist\xc3\xa0 en l\xe2\x80\x99esquadra que es feia a la mar el 15 d'octubre de 1555. I all\xc3\xa0 en la pr\xc3\xb2pia terra dels araucans, inici\xc3\xa0 el seu poema que despr\xc3\xa9s continuaria, en les seves \xc3\xbaltimes parts, al seu retorn.\n_START_SECTION_\nMatrimoni\n_START_PARAGRAPH_\nEs cas\xc3\xa0 als voltants de gener de 1570 a Madrid amb Mar\xc3\xada Baz\xc3\xa1n, fill de Gil S\xc3\xa1nchez Baz\xc3\xa1n i de Margarita de Ugarte, emparentada amb els marquesos de Santa Cruz i dama de la princesa Joana d'\xc3\x80ustria. Foren padrins del seu enlla\xc3\xa7 la reina Anna d'\xc3\x80ustria i germ\xc3\xa0 d'aquesta, el futur emperador Rodolf II, que s'estava formant a Espanya. Segons les fonts no van tenir descend\xc3\xa8ncia leg\xc3\xadtima, per\xc3\xb2 s\xc3\xad en tingu\xc3\xa9 fora del matrimoni, tanmateix se l'hi havia atribu\xc3\xaft err\xc3\xb2niament la paternitat de Margarita de Z\xc3\xba\xc3\xb1iga, que realment fou la seva germana.\n_START_SECTION_\nL'obra\n_START_PARAGRAPH_\nErcilla, que pot ser considerat com la primera veu po\xc3\xa8tica de l'\xc3\xa0nima americana, fou poeta per a una sola obra, i amb ella pass\xc3\xa0 a la immortalitat com un dels art\xc3\xadfexs del poema hist\xc3\xb2ric espanyol. De car\xc3\xa0cter aventurer, fou un cronista extraordinari de la lluita dels araucans per la seva independ\xc3\xa8ncia, i dels fets espanyols m\xc3\xa9s notables de la seva \xc3\xa8poca. Guerrer, historiador i poeta, el seu vers, desigual per la seva condici\xc3\xb3 narrativa, segu\xc3\xad els camins cl\xc3\xa0ssics, i tingu\xc3\xa9 una for\xc3\xa7a d\xe2\x80\x99expressi\xc3\xb3 i un vigor expositiu de verdader m\xc3\xa8rit. _NEWLINE_La seva obra mestra \xc3\xa9s La Araucana, un poema \xc3\xa8pica compost de 37 cants, on descriu les dificultats que tingueren els espanyols durant la insurrecci\xc3\xb3 a Arauco, i els fets heroics dels nadius i dels seus companys espanyols. L'\xc3\xa8pica participa del car\xc3\xa0cter de la hist\xc3\xb2ria, i l'autor s'adhereix amb una extraordin\xc3\xa0ria fidelitat a la realitat, que els historiadors han considerat aquesta obra com un retrat fidel dels fets que s'hi relaten. En els diversos cants, l'art de contar hist\xc3\xb2ries es condu\xc3\xaft fins a la perfecci\xc3\xb3. Els llocs s\xc3\xb3n descrits de forma admirable, les dates s\xc3\xb3n acurades, i els costums dels nadius s\xc3\xb3n exposats fidelment, donant a la narrativa animaci\xc3\xb3 i color. El poema fou publicat en tres parts, la primera va apar\xc3\xa8ixer el 1569, la segona el 1578 i la tercera el 1590. La primera part fou escrita a Am\xc3\xa8rica i les restants a Espanya, hi combina, a la manera de Tasso i Ariosto, elements hist\xc3\xb2rics i fant\xc3\xa0stics, encara que el novel\xc2\xb7lesc, la pura ficci\xc3\xb3 i la reminisc\xc3\xa8ncia cl\xc3\xa0ssica \xe2\x80\x93sobre tot de Virgili\xe2\x80\x94 contrasten amb l'ambient de cr\xc3\xb2nica de l'obra._NEWLINE_Per\xc3\xb2 aix\xc3\xad i tot, aquesta la seva \xc3\xbanica obra tingu\xc3\xa9 la virtut de fer sorgir una vasta literatura de poemes heroics ultramarins, m\xc3\xa9s notable per la seva abund\xc3\xa0ncia que pel valor dels seus fruits. Amb La Araucana \xe2\x80\x93que deix\xc3\xa0 inacabada--  inici\xc3\xa0 en la literatura moderna la elevaci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria a la categoria d'epopeia._NEWLINE_Per aix\xc3\xb2, i malgrat el desigual del seu vers, se\xe2\x80\x99l pot considerar una de les m\xc3\xa9s pures gl\xc3\xb2ries de la poesia \xc3\xa8pica espanyola de tots els temps._NEWLINE_Segons Jos\xc3\xa9 Antonio \xc3\x81lvarez, es diu que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a escriure un altre poema anomenat Victorias, y haza\xc3\xb1as de Don Alvaro Bazan, Marques de Santa Cruz, per\xc3\xb2 es desconeix si finalment acab\xc3\xa0 l'obra, perqu\xc3\xa8 ni tan sols s'arrib\xc3\xa0 a localitzar cap mena de fragment."