b"\n_START_ARTICLE_\nEscola bolera\n_START_PARAGRAPH_\nL'escola bolera o ball de palillos (castanyoles) \xc3\xa9s una dansa desenvolupada paral\xc2\xb7lelament a la dansa cl\xc3\xa0ssica a partir de balls i danses tradicionals professionalitzats i, com la dansa cl\xc3\xa0ssica, estilitzats i adaptats a grans espectacles a escenaris. La gran eclosi\xc3\xb3 al desenvolupament de la seva t\xc3\xa8cnica va coincidir amb la de la dansa cl\xc3\xa0ssica, al barroc (segle XVIII) i al romanticisme (segle XIX). En aquesta \xc3\xa8poca les seves coreografies eren habituals als espectacles d'\xc3\xb2pera i teatre a tota Europa. L'escola bolera actualment forma, amb l'escola flamenca i els balls tradicionals, la dansa espanyola._NEWLINE_Va arribar a la seva m\xc3\xa0xima esplendor durant el segle XIX, \xc3\xa8poca a la qual, als Pa\xc3\xafsos Catalans, formava part de la formaci\xc3\xb3 habitual dels ballarins cl\xc3\xa0ssics. De fet en aquella \xc3\xa8poca era f\xc3\xa0cil referir-se a ella com a dansa cl\xc3\xa0ssica espanyola, i anomenar dansa cl\xc3\xa0ssica italiana, cl\xc3\xa0ssica francesa, cl\xc3\xa0ssica italiana i francesa o fins i tot, cl\xc3\xa0ssica estrangera, al que avui coneixem com a dansa cl\xc3\xa0ssica a seques. Els representants catalans en s\xc3\xb3n exponents internacionals de refer\xc3\xa8ncia._NEWLINE_L'escola bolera inclou tant balls de sabata (sabatilles de car\xc3\xa0cter) com balls que s'interpreten amb sabatilla de dansa cl\xc3\xa0ssica de mitja punta. La indument\xc3\xa0ria m\xc3\xa9s cl\xc3\xa0ssica i tradicional \xc3\xa9s la barroca, que es portava als Pa\xc3\xafsos Catalans i Espanya al segle XVIII: les dones porten faldilles amples i cos encotillat mentre que els homes duen pantalons fins a sota el genoll, mitges i faixa. Aquesta \xc3\xa9s coneguda internacionalment a trav\xc3\xa9s de les pintures de Goya, cosa que ha fet que l'escola bolera es conegui tamb\xc3\xa9 popularment com a danses goyesques. Algunes de les caracter\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s t\xc3\xadpiques de l'escola bolera s\xc3\xb3n el cambr\xc3\xa9 (col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 del tors vertical, per\xc3\xb2 lleugerament inclinat cap enrere a partir de les espatlles) i el braceig._NEWLINE_Ballarins, core\xc3\xb2grafs i mestres destacats s\xc3\xb3n Mari\xc3\xa0 Camprub\xc3\xad, Dolors Serral, Joan Camprub\xc3\xad, Manuela Garc\xc3\xada; Manuela Perea, La Nena, Antonio Ruiz Soler, Pilar L\xc3\xb3pez, Aida G\xc3\xb3mez, Emma Maleras, Consol Grau, Jos\xc3\xa9 de Udaeta, etc.\n_START_SECTION_\nA Catalunya\n_START_PARAGRAPH_\nA Catalunya l'escola bolera es va anar introduint entre finals del segle XVIII i principis del XIX, quan s'hi van posar de moda aquests balls durant el transcurs del sainet o als intermedis de llargues com\xc3\xa8dies teatrals, que anava a veure un p\xc3\xbablic burg\xc3\xa8s i aristocr\xc3\xa0tic. En aquesta \xc3\xa8poca hi havia dues escoles boleres, la de Madrid i Andalusia i la de Barcelona. _NEWLINE_Durant el segle XIX la dansa bolera viu la seva m\xc3\xa0xima esplendor. Aquesta escola hi prosper\xc3\xa0 r\xc3\xa0pidament i aviat s'hi van formar grans figures com Mari\xc3\xa0 Camprub\xc3\xad, Dolors Serral, Joan Camprub\xc3\xad i Manuela Garc\xc3\xada, que per exemple van inaugurar el Gran Teatre del Liceu, el 1847, amb un espectacle que inclo\xc3\xafa coreografies de l'escola bolera. Al segle XIX s'hi van introduir les castanyoles a la dansa de l'escola bolera._NEWLINE_Entre finals del segle XIX i principis del XX l'escola bolera compartia cartell amb la dansa cl\xc3\xa0ssica, la sarsuela, el flamenc i altres g\xc3\xa8neres, que s'anaven desenvolupant en paral\xc2\xb7lel i que podien trobar-se als mateixos teatres o ser interpretats pels mateixos artistes. Aquest fet, junt amb el que per exemple, alguns balls tradicionals de l'escola flamenca evoluessin tamb\xc3\xa9 per la banda del flamenc, novament crea confusi\xc3\xb3 a l'hora de definir exactament les fronteres entre g\xc3\xa8neres. La dansa espanyola, desenvolupada en paral\xc2\xb7lel, aniria fusionant i recollint influ\xc3\xa8ncies tant de l'escola bolera com de la flamenca, estilitzant tamb\xc3\xa9 els balls flamencs com ho havia fet amb els tradicionals._NEWLINE_Els primers int\xc3\xa8rprets de l'escola bolera dels que queden refer\xc3\xa8ncies gr\xc3\xa0fiques s\xc3\xb3n de la primera meitat del segle XX, per exemple Antonio Ruiz i Pilar L\xc3\xb3pez, i es caracteritzen per tenir una t\xc3\xa8cnica m\xc3\xa9s senzilla que els seus successors. L'escola bolera posterior, i fins a l'actualitat, en canvi, t\xc3\xa9 una t\xc3\xa8cnica m\xc3\xa9s cl\xc3\xa0ssica, estilitzada i depurada. A aquesta segona escola pertany el Ballet Nacional de Espa\xc3\xb1a.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva metodologia de treball est\xc3\xa0 influenciada per la manera de treballar pr\xc3\xb2pia a la dansa en general a Europa durant els segles XVIII i XIX i t\xc3\xa9, doncs, molts paral\xc2\xb7lelismes amb la de la dansa cl\xc3\xa0ssica. Per exemple, com al cl\xc3\xa0ssic, el seu ensenyament inclou exercicis de barra i de centre com a escalfament, com a preparaci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica i per a aconseguir la t\xc3\xa8cnica despr\xc3\xa9s aplicada a una coreografia. Tamb\xc3\xa9 es fixen estructures tancades de balls gen\xc3\xa8rics com els panaderos, els jaleos, els ol\xc3\xa9s, els boleros, les seguidilles, els fandangos, la malaguenya, el vito o la catxutxa. Aquests es diferencien en dos grups, els boleros, que tenen salts i passos molt dif\xc3\xadcils que requereixen un gran virtuosisme, i els altres, inclosa la catxuta, que incloen passos senzils arran de terra i als quals es valora m\xc3\xa9s el car\xc3\xa0cter, la gr\xc3\xa0cia i l'expressivitat._NEWLINE_El fet d'esdevenir una dansa com la dansa cl\xc3\xa0ssica atorga academicisme, una gram\xc3\xa0tica i amplia el vocabulari dels balls tradicionals. A canvi de perdre la seva originalitat guanya el fet de poder crear coreografies m\xc3\xa9s lliures i m\xc3\xa9s diverses. Les postures, els passos i la t\xc3\xa8cnica es fan molt m\xc3\xa9s precisos, tenen en compte l'est\xc3\xa8tica i la salut, per exemple, cada un t\xc3\xa9 un nom i no s'admeten intermedis, ni un quan s'hauria de fer un altre, encara que sigui molt semblant. L'estructura dels passos i els seus encadenaments queda doncs, fixada, i el ballar\xc3\xad, encara que balli una coreografia pr\xc3\xb2pia, est\xc3\xa0 sotm\xc3\xa8s a estrictes regles i no pot improvisar de qualsevol manera. L'escola bolera va desenvolupar tamb\xc3\xa9 unes coreografies tancades que encara avui s'ensenyen i que s\xc3\xb3n interpretades, per exemple, pel Ballet Nacional d'Espanya i per la companyia de dansa Pericet."