b'\n_START_ARTICLE_\nConca del riu Orinoco\n_START_SECTION_\nGeografia f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nLa conca del riu Orinoco sintetitza les tres grans formes de relleu que existeixen a la natura: massissos antics i escuts per un costat, serralades d\'aixecament recent (-\xc3\xa9s a dir, del Terciari- per l\'altre, i depressions tect\xc3\xb2niques i conques o planes d\'acumulaci\xc3\xb3, en tercer lloc. Cadascuna d\'aquestes formes del relleu t\xc3\xa9 les seves caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 les seves semblances amb regions naturals similars d\'altres parts del m\xc3\xb3n. Per a un pa\xc3\xads qualsevol, de forma especial en la zona intertropical, representa un gran avantatge ecol\xc3\xb2gic i econ\xc3\xb2mic tenir representades en el seu territori aquestes tres formes del relleu. En tota Am\xc3\xa8rica, solament Canad\xc3\xa0 i els Estats Units a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de Vene\xc3\xa7uela i Col\xc3\xb2mbia, que en el seu territori t\xc3\xa9 una part redu\xc3\xafda de l\'escut guaian\xc3\xa8s, presenten una disposici\xc3\xb3 geol\xc3\xb2gica similar. _NEWLINE_Per definir la conca de l\'Orinoco com una regi\xc3\xb3 natural, cal establir les caracter\xc3\xadstiques geogr\xc3\xa0fiques que la defineixen, com s\xc3\xb3n l\'extensi\xc3\xb3, el relleu, el clima, la hidrografia, la vegetaci\xc3\xb3, les terres, i els recursos minerals.\n_START_SECTION_\nExtensi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa conca de l\'Orinoco t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de quasi 989 000 km\xc2\xb2, dels quals 643 480 km\xc2\xb2, \xc3\xa9s a dir, una mica m\xc3\xa9s del 65%, queden en territori vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0, mentre que el 35% restant queda en territori colombi\xc3\xa0, en els Llanos colombians i el vessant oriental de la serralada Oriental de Col\xc3\xb2mbia, un tram de la gran serralada dels Andes. Aquesta regi\xc3\xb3 colombiana rep el nom de regi\xc3\xb3 de l\'Orinoquia. De la part localitzada a Vene\xc3\xa7uela, una mica m\xc3\xa9s de la meitat s\'est\xc3\xa9n des de la serralada de M\xc3\xa9rida i la serralada de la Costa fins a la ribera nord-occidental del propi riu Orinoco -el marge esquerre-, formant la major part de Los Llanos vene\xc3\xa7olans i el delta del riu l\'Orinoco. La part sud de la conca recull la major part de les aig\xc3\xbces que procedeixen de la Guyana vene\xc3\xa7olana.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nLes fonts del riu Orinoco es troben en el Cerro Carlos Delgado Chalbaud, a 1047 metres sobre el nivell de la mar (msnm), descobert el 1951 per l\'expedici\xc3\xb3 franco-vene\xc3\xa7olana que va remuntar i va explorar el curs superior de l\'Orinoco fins a la Serra Parima, encap\xc3\xa7alada per l\'oficial de l\'ex\xc3\xa8rcit vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 Frank Risquez Iribarren. La primera refer\xc3\xa8ncia a aquesta expedici\xc3\xb3 va ser la d\'Albert Contramestre Torres el 1954.3 I existeixen d\'altres refer\xc3\xa8ncies a la mencionada expedici\xc3\xb3, per exemple, la de Pablo J. Anduce.4 Des del naixement de l\'Orinoco al peu del tur\xc3\xb3 Delgado Chalbaud (02\xc2\xba19\xe2\x80\x9905\xe2\x80\x9d07 de latitud nord,  63\xc2\xba21\xe2\x80\x9942\xe2\x80\x9d63 de longitud oest i 1047,35 metres d\'altitud) fins a la seva desembocadura a l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic, l\'Orinoco descriu un gran arc i la seva conca s\'est\xc3\xa9n com un ventall, ra\xc3\xb3 per la qual la part nord-occidental de la conca \xc3\xa9s una mica m\xc3\xa9s extensa que la del sud-est. Com ja s\'ha indicat, les dues subregions de la conca tenen car\xc3\xa0cters for\xc3\xa7a diferents, a causa de les difer\xc3\xa8ncies pel que fa a la seva constituci\xc3\xb3 geol\xc3\xb2gica. La m\xc3\xa0xima al\xc3\xa7ada de la conca es troba en la Serra Nevada del Cucuy, a Col\xc3\xb2mbia (m\xc3\xa9s de 5000 msnm), la qual forma part de la Serralada Oriental dels Andes de Col\xc3\xb2mbia._NEWLINE_El caire nord-oest de la conca estaria format pels vessants andins colombo-vene\xc3\xa7olanes i els vessants meridionals d\'altres relleus muntanyosos del nord de Vene\xc3\xa7uela, mentre que el caire meridional de la conca estaria marcat, en la seva major part, per la divis\xc3\xb2ria d\'aig\xc3\xbces entre l\'Orinoco i l\'Amazones, la qual est\xc3\xa0 situada sobre el mass\xc3\xads guaian\xc3\xa8s de Delta Amacuro a Vene\xc3\xa7uela. Entre tots dos caires s\'estenen la Guyana vene\xc3\xa7olana en el marge dret de l\'Orinoco i els Llanos, tant colombians com vene\xc3\xa7olans, al marge esquerre. El propi riu Orinoco marca n\xc3\xadtidament el l\xc3\xadmit natural entre aquestes dues regions; podria dir-se que l\'Orinoco \xc3\xa9s una de les fronteres naturals m\xc3\xa9s notables que existeixen en el m\xc3\xb3n, encara que aquest fet t\xc3\xa9 una senzilla explicaci\xc3\xb3: els rius de la plana tenen un pendent esc\xc3\xa0s i han anat construint durant milions d\'anys una plana d\'acumulaci\xc3\xb3 amb els sediments que traginen des de les serralades on neixen. I s\xc3\xb3n aquests sediments els que empenyen el llit de l\'Orinoco contra el propi escut guaian\xc3\xa8s, fins al punt que en la major part del seu recorregut, el llit es troba encavalcant sobre les roques de l\'escut guaian\xc3\xa8s , com es pot veure en la Pedra del Mig enfront de Ciudad Bol\xc3\xadvar (abans Angostura). L\'antic nom de Ciudad Bol\xc3\xadvar, Angostura de l\'Orinoco obeeix al fet que les roques de l\'escut s\xc3\xb3n molt resistents a l\'erosi\xc3\xb3 i van presentar en aquest punt, un estrenyiment d\'uns 800 metres d\'amplada que va donar origen a una esp\xc3\xa8cie de embassament, probablement, de milions d\'anys, fins que el riu va anar entrecavant gradualment el llit sobre les roques gran\xc3\xadtiques._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, la Guyana vene\xc3\xa7olana constitueix, al contrari que els Llanos,  una superf\xc3\xadcie d\'erosi\xc3\xb3. De la combinaci\xc3\xb3 d\'aquestes dues forces que modifiquen el relleu, una constructiva, la sedimentaci\xc3\xb3 i una altra destructiva, l\'erosi\xc3\xb3, sorgeix la situaci\xc3\xb3 actual en la que el riu marca aproximadament el l\xc3\xadmit entre les dues regions. Com es pot deduir, aquest l\xc3\xadmit presenta excepcions, ja que, en alguns trossos poden veure\'s turons arrodonits d\'origen gran\xc3\xadtic -i que, per tant, s\xc3\xb3n relleus guaianesos- en el marge esquerre de l\'Orinoco, \xc3\xa9s a dir, en el caire  dels Llanos. En la Pedra del Mig poden veure\'s els diferents nivells assolits per les aig\xc3\xbces del riu, expressats en la diferent coloraci\xc3\xb3 del granit, i aix\xc3\xb2 explica el valor d\'aquesta illa gran\xc3\xadtica com "nil\xc3\xb2metre", segons expressi\xc3\xb3 del propi Alexander von Humboldt. Aquestes l\xc3\xadnies de coloraci\xc3\xb3 distinta no han d\'interpretar-se com una disminuci\xc3\xb3 del cabal del riu al llarg del temps geol\xc3\xb2gic, sin\xc3\xb3 com a descens del nivell del riu amb el transport de sediments del fons cap al mar: recordem que el delta del riu -quasi 40 000 km\xc2\xb2- es va construir amb els mencionats sediments, mentre que les roques gran\xc3\xadtiques -com la pr\xc3\xb2pia Pedra del Mig- han estat molt m\xc3\xa9s resistents a l\'erosi\xc3\xb3._NEWLINE_D\'altra banda, les arenisques de la Guyana vene\xc3\xa7olana (de la formaci\xc3\xb3 Roraima) s\'han transformat en sorra per l\'erosi\xc3\xb3 que, encara que mai no va ser gaire intensa per l\'extraordin\xc3\xa0ria resist\xc3\xa8ncia de les roques, s\xc3\xad ha estat molt duradora -m\xc3\xa9s de 1000 milions d\'anys-, per la qual cosa la capa edimentaria s\'ha transformat en un relleu invertit que forma els tepuyes. Encara m\xc3\xa9s, sin\xc3\xb3 fos perqu\xc3\xa8 el mass\xc3\xads Guayan\xc3\xa9s ha sofert un lent i llarg moviment d\'ascens, a l\'\xc3\xa8poca actual ja s\'hauria convertit en un penepl\xc3\xa0 en qu\xc3\xa8 quasi tota la cobertura sedimentaria de sorres hauria desaparegut. Les sorres procedents d\'aquest proc\xc3\xa9s erosiu s\'han dipositat en el marge esquerre del riu, sobretot en els Llanos Bajos de l\' estat Apure, entre els rius Meta i el propi Apure. No es van dipositar en la riba dreta perqu\xc3\xa8 all\xc3\xa0 el relleu \xc3\xa9s m\xc3\xa9s alt. I aquestes sorres podrien convertir-se al llarg de milions d\'anys en estrats de gressos que tamb\xc3\xa9 podrien arribar a convertir-se en elevar-se i rejovenir-se el relleu en altiplans similars als que ara existeixen a Guyana. Seria aix\xc3\xad una esp\xc3\xa8cie d\'exemple de la teoria del cicle geogr\xc3\xa0fic.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nA tota l\'extensi\xc3\xb3 de la conca de l\'Orinoco els climes s\xc3\xb3n isoterms, \xc3\xa9s a dir, climes amb escasses variacions de temperatura al llarg de l\'any -la difer\xc3\xa8ncia entre la temperatura mitjana dels mesos m\xc3\xa9s i menys c\xc3\xa0lids \xc3\xa9s de tot just 3 \xc2\xbaC-, com correspon a la zona intertropical. Es distingeixen de manera prou n\xc3\xadtida cinc grans tipus de clima en les zones baixes -fins als 800 msnm aproximadament, segons les consideracions d\'Antonio W. Goldbrunner- que s\xc3\xb3n el clima de selva -Af en la classificaci\xc3\xb3 de K\xc3\xb6ppen-, el de sabana Aw en la mateixa classificaci\xc3\xb3 clim\xc3\xa0tica-, el semides\xc3\xa8rtic i el des\xc3\xa8rtic pr\xc3\xb2piament dit. \xc3\x89s en discussi\xc3\xb3 si existeix en la conca de l\'Orinoco un clima mons\xc3\xb2nic -segons la nomenclatura de K\xc3\xb6ppen-, que vindria a ser el cinqu\xc3\xa8 tipus de clima. En qualsevol cas, l\'exist\xc3\xa8ncia d\'aquest clima es reduiria a la costa atl\xc3\xa0ntica del delta de l\'Orinoco, on actua la influ\xc3\xa8ncia del corrent equatorial del nord -que aqu\xc3\xad \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament un corrent de derivaci\xc3\xb3 litoral- per fer que les pluges siguin molt m\xc3\xa9s importants en tota la costa comuna a Guyana i a Vene\xc3\xa7uela, per\xc3\xb2 que disminueixen bruscament a Vene\xc3\xa7uela en avan\xc3\xa7ar terra endins. En les altituds m\xc3\xa9s elevades es poden distingir quatre o cinc terres t\xc3\xa8rmics, clim\xc3\xa0tics, bi\xc3\xb2tics o ecol\xc3\xb2gics segons criteris usats per diferents autors i el seu  inter\xc3\xa8s pel que fa al seu camp de investigaci\xc3\xb3. Les temperatures tenen una amplitud anual molt escassa uns 3 \xc2\xbaC o menys, encara que la seva amplitud di\xc3\xa0ria \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s gran i ronda al voltant dels 10 \xc2\xbaC. Les precipitacions s\xc3\xb3n elevades, especialment a Guyana Vene\xc3\xa7olana, on s\'arriba a uns valors molt alts -4000 mm o m\xc3\xa9s- en algunes zones prou extenses. En els Llanos, la pluviositat \xc3\xa9s for\xc3\xa7a menor -1500 a 2000 mm, amb [una elevaci\xc3\xb3 d\'aquest import cap al piemont dels Andes- i d\xc3\xb3na origen a la pres\xc3\xa8ncia d\'una vegetaci\xc3\xb3 de sabana, amb selves de galeria al costat dels rius, i al piemont and\xc3\xad, boscos trop\xc3\xb2fils, els quals perden gran part de les seves fulles durant l\'estaci\xc3\xb3 de sequera. En el gr\xc3\xa0fic clim\xc3\xa0tic de Ciudad Bol\xc3\xadvar poden veure\'s la conducta de les pluges -l\xc3\xadnia blava- i el de les temperatures -l\xc3\xadnia vermella-. L\'ombreig en groc indica l\'estaci\xc3\xb3 o \xc3\xa8poca de sequera -d\xc3\xa8ficit de precipitacions, segons l\'\xc3\xadndex xerot\xc3\xa8rmic de Gaussen-. Tanmateix, el clima de Ciudad Bol\xc3\xadvar no \xc3\xa9s representatiu de tota la conca de l\'Orinoco, sin\xc3\xb3 que m\xc3\xa9s aviat constitueix una anomalia, en el sentit que, per raons de la seva ubicaci\xc3\xb3 respecte dels vents dominants -per l\'acci\xc3\xb3 de les muntanyes del nord-est de Vene\xc3\xa7uela i dels altiplans del sud-est- i trobar-se aquesta ciutat una mica allunyada del mar -la influ\xc3\xa8ncia de la pluviositat del corrent de derivaci\xc3\xb3 litoral en les costes atl\xc3\xa0ntiques vene\xc3\xa7olanes- les precipitacions s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a menors que haurien de ser.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn la part de Guyana de la conca de l\'Orinoco predominen les selvas equatorials, caracteritzades per l\'exist\xc3\xa8ncia de diversos nivells d\'arbres de molt variades esp\xc3\xa8cies, conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'una elevada compet\xc3\xa8ncia per aconseguir una dotaci\xc3\xb3 suficient de raigs solars. _NEWLINE_Aquesta lluita per la llum solar est\xc3\xa0 exemplificada per la pres\xc3\xa8ncia de ficuss, arbres que tenen origin\xc3\xa0riament una tija baixa que usen per recolzar-se al voltant d\'un arbre de gran mida  per tal d\'assolir la llum solar. Quan arriben a superar el sostre vegetal i s\'incrementa la funci\xc3\xb3 de la fotos\xc3\xadntesi comencen a cr\xc3\xa9ixer estrangulant l\'arbre sobre el que s\'havien recolzat  -a part que li obstrueixen la llum solar-. Els ficus m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents pertanyen al g\xc3\xa8nere Ficus, com \xc3\xa9s el cas del cautx\xc3\xba natural. La nota peculiar d\'aquestes selves \xc3\xa9s l\'extraordin\xc3\xa0ria varietat de la vegetaci\xc3\xb3: molt\xc3\xadssimes esp\xc3\xa8cies vegetals per hect\xc3\xa0rea, per\xc3\xb2 pocs exemplars de cadascuna en aquesta superf\xc3\xadcie. L\'altra nota distintiva \xc3\xa9s l\'enorme producci\xc3\xb3 anual de biomassa: unes 500 t/any/ha, contra unes 300 en els boscos de con\xc3\xadferes de la zona de taig\xc3\xa0 a l\'hemisferi nord, en les condicions m\xc3\xa9s favorables. I \xc3\xa9s aquesta extraordin\xc3\xa0ria diversitat el que la fa el tipus de vegetaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s \xc3\xbatil que existeix, especialment per les seves possibilitats i per la producci\xc3\xb3 d\'oxigen, encara que la mencionada diversitat presenta una limitaci\xc3\xb3 pel que fa a la seva explotaci\xc3\xb3 comercial. _NEWLINE_Les selves de la zona intertropical constitueixen el m\xc3\xa9s gran pulm\xc3\xb3 vegetal del planeta, ja que tots els vegetals necessiten absorbir una enorme quantitat d\'aigua i CO\xe2\x82\x82 per produir,mitjan\xc3\xa7ant la fotos\xc3\xadntesi, els hidrats de carboni (o carbohidrats) que necessiten per al seu creixement, per\xc3\xb2 deixen tamb\xc3\xa9 una enorme quantitat d\'oxigen lliure que usen els animals per a la seva respiraci\xc3\xb3. A molt llarg termini, el balan\xc3\xa7 entre producci\xc3\xb3 i consum tant d\'oxigen com de CO\xe2\x82\x82 tendeix a mantenir-se equilibrada,d\'acord amb el principi de Lavoisier que es refereix al fet que la mat\xc3\xa8ria no es crea ni es destrueix, sin\xc3\xb3 que solament es transforma. Per\xc3\xb2 durant milions d\'anys (des de l\'Era Prim\xc3\xa0ria, quan van apar\xc3\xa8ixer les primeres esp\xc3\xa8cies vegetals en el nostre planeta, s\'ha anat acumulant una enorme quantitat de biomassa sobre la superf\xc3\xadcie terrestre i tamb\xc3\xa9 en el subs\xc3\xb2l en forma d\'hidrocarburs, on acostuma a existir una estreta correspond\xc3\xa8ncia entre producci\xc3\xb3 i consum que fluctua a trav\xc3\xa9s del temps en un proc\xc3\xa9s d\'equilibri. Aix\xc3\xb2 significa que, en el seu conjunt, el balan\xc3\xa7 entre producci\xc3\xb3 i consum, tant d\'oxigen com de di\xc3\xb2xid de carboni, continua un etern proc\xc3\xa9s de retroalimentaci\xc3\xb3 que \xc3\xa9s el responsable d\'assolir en un moment donat, una situaci\xc3\xb3 de comunitat clim\xc3\xa0cica, concepte que necessitar\xc3\xa0, amb el temps, ser revisat. En la natura, el nombre de productors vegetals \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s gran que el de consumidors animals. _NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de la vegetaci\xc3\xb3 de selva equatorial, en la part dels Llanos, que comparteixen Vene\xc3\xa7uela i Col\xc3\xb2mbia, predominen les sabanas, prats de pastures estacionals, amb selves de galeria, mates -petites agrupacions a\xc3\xafllades d\'arbres- i llacunes amb palma llanera, especialment, etc.'