b'\n_START_ARTICLE_\nAlfons I d\'Este\n_START_SECTION_\nAscens al poder\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort del seu pare, ocorreguda el juny de 1505, fou nomenat Duc de Ferrara, M\xc3\xb2dena i Reggio. Durant el primer any del seu regnat va descobrir un complot ordit pel seu germ\xc3\xa0 Ferrant i el germanastre Giulio, dirigit contra ell i el seu altre germ\xc3\xa0 Hip\xc3\xb2lit d\'Este. El setembre de 1506 es va celebrar un judici per lesa majestat i alta tra\xc3\xafci\xc3\xb3 i, com era d\'esperar, la sent\xc3\xa8ncia fou de pena de mort, per\xc3\xb2 el duc va commutar-la per una de cadena perp\xc3\xa8tua, morint Ferrant a la seva cel\xc2\xb7la despr\xc3\xa9s de 34 anys de captiveri, mentre que Giulio resist\xc3\xad fins que se\'l va perdonar el 1559, despr\xc3\xa9s de 53 anys de pres\xc3\xb3._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del seu alliberament, Giulio fou ridiculitzat als carrers de Ferrara per la seva roba antiquada._NEWLINE_Durant les Guerres d\'It\xc3\xa0lia Alfons va conservar la seva posici\xc3\xb3 prec\xc3\xa0ria entre les pot\xc3\xa8ncies gr\xc3\xa0cies a la vigil\xc3\xa0ncia i les grans fortificacions del Ducat de Ferrara. Va entrar a la Lliga de Cambrai contra Ven\xc3\xa8cia i va romandre aliat de Llu\xc3\xads XII de Fran\xc3\xa7a fins i tot despr\xc3\xa9s que el papa Juli II firm\xc3\xa9s la pau amb Ven\xc3\xa8cia. Quan els bolonyesos es van rebel\xc2\xb7lar contra Juli II i van fer caure l\'est\xc3\xa0tua de bronze de Michelangelo del papa, Alfons la va refondre com un can\xc3\xb3 anomenat La Giulia, el qual fou col\xc2\xb7locat a les muralles del castell. El 1510 Juli II l\'excomunic\xc3\xa0 i confisc\xc3\xa0 els seus b\xc3\xa9ns, incorporant el Ducat de Ferrara als Estats Pontificis. Alfons va iniciar en aquell moment una lluita reeixida contra dels ex\xc3\xa8rcits venecians i Papals, guanyant la Batalla de Polesella, capturant la ciutat de Bolonya i jugant una part essencial en la vict\xc3\xb2ria francesa a la Batalla de R\xc3\xa0vena l\'any 1512. Aquests \xc3\xa8xits es basaren en l\'artilleria de Ferrara, produ\xc3\xafda a les seves pr\xc3\xb2pies foneries, que eren les millors del seu temps. _NEWLINE_Entre 1526 i 1527 Alfons va participar en l\'expedici\xc3\xb3 de Carles V, emperador i rei d\'Espanya, contra el papa Climent VII, i el 1530 el papa el reconegu\xc3\xa9 com a posse\xc3\xafdor dels ducats perduts de Ducat de M\xc3\xb2dena i Reggio._NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a l\'inter\xc3\xa8s per l\'art del seu germ\xc3\xa0 Hip\xc3\xb2lit d\'Este, es relacion\xc3\xa0 amb grans artistes del moment, entre els quals destaca Giovanni Bellini, que va pintar per ell la seva obra Fest\xc3\xad dels D\xc3\xa9us que va completar el 1514. El 1529 Alfons va crear la galeria m\xc3\xa9s magn\xc3\xadfica del seu temps, el Camerino d\'alabastro, situada al Castell de Ferrara, en la qual va mostrar les seves obres d\'art en parets xapades de marbre blanc sota un sostre daurat. Tici\xc3\xa0 pint\xc3\xa0 dos retrats d\'Alfons, el primer fou escollit per Michelangelo com a regal diplom\xc3\xa0tic per a Carles V; Alfons va persuadir Tici\xc3\xa0 per a pintar una altra c\xc3\xb2pia lliure. Durant les dues seg\xc3\xbcents d\xc3\xa8cades, Tici\xc3\xa0 va realitzar tres pintures m\xc3\xa9s per a ell:_NEWLINE_L\'adoraci\xc3\xb3 de Venus (Museo del Prado, Madrid), La bacanal (Prado, Madrid), i Bacus i Ariadna (National Gallery de Londres). Dosso Dossi va pintar una altra gran bacanal, i tamb\xc3\xa9 va col\xc2\xb7laborar en la decoraci\xc3\xb3 del sostre i un fris pintat per a la cornisa, que descriu escenes de lEneida, que guanyava immediatesa mostrant els herois en vestit contemporani. Totes les bacanals al "Camerino d\'Alabastro" tractaven de l\'amor, i algunes es refereixen al matrimoni. Despr\xc3\xa9s que la fam\xc3\xadlia Este perd\xc3\xa9s el control de Ferrara el 1598, les pintures del "Camerino" i les escultures es van dispersar. _NEWLINE_Alfons tamb\xc3\xa9 va ser el mecenes del poeta Ludovico Ariosto, i seguint el seu pare H\xc3\xa8rcules, que havia convertit Ferrara en un dels centres musicals d\'Europa, va portar a alguns dels m\xc3\xbasics m\xc3\xa9s famosos del temps a la seva cort per treballar de compositors, instrumentistes i cantants. Entre els m\xc3\xbasics de l\'Europa del nord que van treballar a Ferrara durant el seu regnat estan Antoine Brumel i Adrian Willaert.'