b'\n_START_ARTICLE_\nOrde d\'Alcal\xc3\xa1 de la Selva\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn coneixem molt poc, ja que la informaci\xc3\xb3 original sobre l\'orde es limita a una dotzena de documents que esmenten els "freiles de Alcal\xc3\xa1" i alguna altra refer\xc3\xa8ncia en cr\xc3\xb2niques._NEWLINE_El rei Alfons el Cast lliur\xc3\xa0 el castell d\'Alcal\xc3\xa1 de la Selva (G\xc3\xbadar-Javalambre, prov\xc3\xadncia de Terol) al prior de la comunitat cistercenca de San Salvador de Ejea, Raimundo de Tharz; amb la donaci\xc3\xb3 volia assegurar posicions per a la defensa de la ciutat de Terol, conquerida feia poc als almohades. La carta de donaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 datada a Calataiud el febrer de 1174 i encarregava els freires de la defensa del territori i la torial, destruccionem sarracenorum\xc2\xbb ("destrucci\xc3\xb3 dels sarra\xc3\xafns"), establint que els frares fossin al servei directe del rei: ad servicium et fidelitatem meam, meorumque successorum per secula cuncta ("al servei i fidelitat meus i dels meus successors per sempre"). L\'orde es deu haver fundat entre aquesta data i 1194, quan per primer cop es parla en un document dels fratres de Alcal\xc3\xa1, i potser despr\xc3\xa9s de 1184, quan es promulguen els furs d\'Alcal\xc3\xa1._NEWLINE_No es coneix com estava organitzada; sembla, per la manca de refer\xc3\xa8ncies concretes, que no hi havia mestre, al contrari que en altres ordes militars. L\'orde deuria estar dirigit per un "freire mayor" i, en segon terme, pel "comendador de Alcal\xc3\xa1", que n\'era el responsable de la part militar._NEWLINE_En l\'aspecte espiritual, depenia de l\'abadia de Sainte-Marie-de-la-Grande-Sauve, o Le Sauve Majeure, de Bordeus; fins al 1225, depenia del priorat de San Salvador de Ejea, que depenia de l\'abadia de Bordeus, per\xc3\xb2 en aquesta data passa a la jurisdicci\xc3\xb3 directa de l\'abadia. No obstant aix\xc3\xb2, no sembla que el cap\xc3\xadtol de l\'Orde del Cister don\xc3\xa9s als frares d\'Alcal\xc3\xa1 una regla o modus vivendi propi, com s\'havia fet en d\'altres. La indefinici\xc3\xb3 jer\xc3\xa0rquica i disciplin\xc3\xa0ria va fer que des de la Santa Seu no es vei\xc3\xa9s clara la fundaci\xc3\xb3 de l\'orde i que mai no s\'emet\xc3\xa9 la butlla de confirmaci\xc3\xb3 can\xc3\xb2nica de l\'orde, que mai no fou aprovada oficialment.\n_START_SECTION_\nTerres i influ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Orde d\'Alcal\xc3\xa1 de la Selva guany\xc3\xa0 territoris merc\xc3\xa8s a les donacions fetes per Alfons el Cast, entre les quals hi havia terres i permisos per fer molins a la s\xc3\xa9quia reial de Terol, la vila de Mierla (avui al municipi d\'Ojos Negros) i d\'altres. Pere el Cat\xc3\xb2lic confirm\xc3\xa0 les donacions del seu pare, afegint-hi en 1208 el lloc de Cuevas de Domingo Arquero (avui Castelvispal, a Linares de Mora). Jaume el Conqueridor els f\xc3\xa9u lliurament dels castells i poblacions d\'Almed\xc3\xadjar i Algimia de Almonacid, al final de 1228 i juny de 1233, respectivament._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 Ferran III de Castella, en 1224 i per aconseguir la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de l\'orde en les seves campanyes de conquesta, els don\xc3\xa0 drets i terres a Atalaya de Ferruz (potser l\'actual Rus (Ja\xc3\xa9n). Alcocer, Alarc\xc3\xb3n i Iniesta, a m\xc3\xa9s del castell d\'Alcal\xc3\xa1 del J\xc3\xbacar i la cova de Garad\xc3\xa9n; aix\xc3\xad el monarca garantia una defensa de les terres del curs mitj\xc3\xa0 del X\xc3\xbaquer, essencial per a la reconquesta del Regne de M\xc3\xbarcia i del Regne de Ja\xc3\xa9n.\n_START_SECTION_\nDesaparici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'orde, per\xc3\xb2, no tingu\xc3\xa9 prou rellev\xc3\xa0ncia militar, social ni religiosa; els cavallers d\'Alcal\xc3\xa1 no s\xc3\xb3n esmentats en actes militars ni conquestes (gen\xc3\xa8ricament, se\'n parla dels "serveis" prestats als reis). Potser van participar en la presa de Rubiols de Mora, per\xc3\xb2 no se sap del cert, o en la reconquesta del regne de Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_A mitjan segle XIII comen\xc3\xa7a el seu declivi, en vendre Almed\xc3\xadjar (1240) i Algimia de Almonacid (1248), recuperada i venuda definitivament abans del 1264. Potser la revolta mud\xc3\xa8jar de Val\xc3\xa8ncia influ\xc3\xad en la crisi de la seu d\'Alcal\xc3\xa1 i altres priorats, i l\'abadia de La Sauve-Majeure va cedir la gesti\xc3\xb3 i l\'usdefruit de l\'orde militar a un particular, Garc\xc3\xada P\xc3\xa9rez. El declivi culmin\xc3\xa0 amb la venda del castell i la vila d\'Alcal\xc3\xa1 de la Selva a Juan Fern\xc3\xa1ndez de Heredia en 1376; llavors, l\'orde ja havia deixat, en la pr\xc3\xa0ctica, d\'existir.'