b"\n_START_ARTICLE_\nLa Gioconda\n_START_SECTION_\nT\xc3\xadtol de l'obra\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom de Mona Lisa apareix per primer cop en la biografia de Leonardo da Vinci de Giorgio Vasari, publicada trenta-un anys despr\xc3\xa9s de la mort de Leonardo. All\xc3\xad s'identifica la dona del retrat amb Lisa Gherardini, la tercera esposa del benestant mercader florent\xc3\xad Francesco del Giocondo. Mona era una contracci\xc3\xb3 comuna de la paraula italiana madonna (dama). En itali\xc3\xa0 modern, madonna se sol abreujar monna, de manera que el t\xc3\xadtol de l'obra tamb\xc3\xa9 es pot trobar escrit com a Monna Lisa._NEWLINE_L'altre t\xc3\xadtol amb qu\xc3\xa8 es coneix l'obra, La Gioconda, \xc3\xa9s un joc de paraules amb la forma femenina de Giocondo, que en itali\xc3\xa0 significa \xc2\xabalegria pl\xc3\xa0cida\xc2\xbb (jocunda, en catal\xc3\xa0), cosa que crea un doble sentit amb el nom del suposat marit de la dama i l'expressi\xc3\xb3 del rostre que caracteritza el retrat._NEWLINE_Tant La Gioconda com Mona Lisa s\xc3\xb3n denominacions que van quedar establertes com a t\xc3\xadtols de l'obra al segle XIX. Anteriorment, el quadre havia rebut diversos noms descriptius, com ara Certa senyora florentina o La cortesana amb vel.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDe La Gioconda, s'ha dit que \xc3\xa9s el retrat m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s de la pintura occidental. La seva fama \xc3\xa9s deguda, probablement, a les m\xc3\xbaltiples refer\xc3\xa8ncies liter\xc3\xa0ries que s'hi han fet, a les diverses interpretacions sobre la protagonista i a l'escandal\xc3\xb3s robatori del 21 d'agost del 1911._NEWLINE_\xc3\x89s, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, l'\xc3\xbaltima gran obra de Leonardo, si es t\xc3\xa9 en compte que va continuar retocant-la fins als seus darrers anys. Quan Leonardo se'n va anar a Roma a inst\xc3\xa0ncies del nou papa, la seva vida es va fer mon\xc3\xb2tona i gens productiva. Leonardo va morir sense enc\xc3\xa0rrecs importants, sota la protecci\xc3\xb3 de Lle\xc3\xb3 X, Giovanni de M\xc3\xa8dici, fill del gran Lloren\xc3\xa7 el Magn\xc3\xadfic._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'acabar el quadre, Leonardo va portar la seva obra a Roma i despr\xc3\xa9s a Fran\xc3\xa7a, on es va conservar fins a la seva mort. Se sap que va passar a mans del rei franc\xc3\xa8s Francesc I, que l'hauria comprada per un valor de 4.000 escuts d'or, encara que no est\xc3\xa0 clar si va ser el 1517, abans de la mort de l'artista, o despr\xc3\xa9s de la seva defunci\xc3\xb3, el 1519. _NEWLINE_A la mort del rei, l'obra va ser traslladada a Fontainebleau, despr\xc3\xa9s a Par\xc3\xads i m\xc3\xa9s tard al Palau de Versalles. Est\xc3\xa0 comprovat que el retrat es va conservar a les col\xc2\xb7leccions reials franceses i que, amb la Revoluci\xc3\xb3 francesa, va arribar al Museu del Louvre; Napole\xc3\xb3 la'n va retirar per col\xc2\xb7locar-la a la seva cambra personal, i m\xc3\xa9s endavant la va tenir emmagatzemada al Palau de les Teuleries. _NEWLINE_Finalment, va tornar al museu, on ha estat fins avui. Fins a l'any 2005, va estar col\xc2\xb7locada en un lloc destacat de la Sala Rosa, i aquest any va ser traslladada al Sal\xc3\xb3 dels Estats. \xc3\x89s pertinent dir que la majoria de dades sobre el quadre es tenen gr\xc3\xa0cies al treball biogr\xc3\xa0fic del pintor contemporani Giorgio Vasari._NEWLINE_El gener del 1963, el ministre de Cultura franc\xc3\xa8s, Andr\xc3\xa9 Malraux, va enviar La Gioconda als Estats Units, on va ser rebuda pel president John Kennedy. Va ser exposada a la National Gallery of Art de Washington i, a continuaci\xc3\xb3, al Metropolitan Museum of Art de Nova York; en total, la van admirar 1,7 milions de visitants. L'obra va fer dos viatges m\xc3\xa9s l'any 1974 per ser exposada a R\xc3\xbassia i al Jap\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeonardo va dibuixar un esb\xc3\xb3s del quadre i despr\xc3\xa9s va aplicar l'oli dilu\xc3\xaft en oli essencial. Aquesta t\xc3\xa8cnica es coneix amb el nom de sfumato, i consisteix a prescindir dels resseguiments nets i precisos del Quattrocento per embolcallar-ho tot en una esp\xc3\xa8cie de boira imprecisa que \xc2\xabesfuma\xc2\xbb els perfils, crea la impressi\xc3\xb3 d'estar totalment immersos dins l'atmosfera de l'obra i fa que sembli que la figura t\xc3\xa9 tres dimensions. _NEWLINE_El quadre se sost\xc3\xa9 damunt una taula de fusta d'\xc3\xa0lber extremament fr\xc3\xa0gil, que est\xc3\xa0 recoberta per diverses capes de guix. Actualment, es conserva en una urna de vidre de quaranta cent\xc3\xadmetres de gruix a prova de bales, i rep un tractament especial per a evitar els reflexos de la llum._NEWLINE_La cambra que acull el quadre est\xc3\xa0 dissenyada per mantenir una temperatura constant de vint graus i un 50 per cent d'humitat relativa; d'aquesta manera, es garanteixen unes condicions \xc3\xb2ptimes per al manteniment de la pintura._NEWLINE_A la meitat superior del retrat, hi ha una esquerda de dotze cent\xc3\xadmetres, probablement a causa de l'eliminaci\xc3\xb3 del bastiment original, encara que un estudi amb infrarojos ha revelat que l'esquerda pot ser tan antiga com el llen\xc3\xa7 mateix. Aquesta esquerda es va reparar fa temps; es calcula que devia ser en algun moment entre la meitat del segle XVIII i comen\xc3\xa7aments del XIX. El 2004, per descartar qualsevol perill, es va crear un equip de restauradors francesos que s'encarreguen de vigilar permanentment l'estat de la pintura per tal de prevenir qualsevol tipus d'alteraci\xc3\xb3. El seguiment de l'estat del quadre ha determinat que es mant\xc3\xa9 estable i no ha empitjorat amb el temps.\n_START_SECTION_\nEnigmes\n_START_PARAGRAPH_\nDurant segles, aquesta obra de Leonardo ha generat una s\xc3\xa8rie de preguntes que no han trobat les respostes adequades, q\xc3\xbcestions que han apassionat molts autors i investigadors. Malgrat la gran quantitat de problemes, les solucions no solen ser del tot convincents i, per tant, hi mantenen el debat obert. Especialment durant els segles XIX i XX, les teories sobre l'origen de la dama, l'expressi\xc3\xb3 del seu rostre, la inspiraci\xc3\xb3 de l'autor i tantes d'altres; totes han pres un gran protagonisme que ha obligat a fer una profunda an\xc3\xa0lisi hist\xc3\xb2rica i cient\xc3\xadfica del retrat.\n_START_SECTION_\nEl somriure\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVI, Leonardo da Vinci va pintar La Gioconda de manera que el somriure no s'apreci\xc3\xaf en mirar-la directament i nom\xc3\xa9s aparegui quan la vista es fixa en altres parts del quadre. El joc d'ombres potencia la sensaci\xc3\xb3 de desconcert que crea el somriure, i no se sap si el personatge sembla somriure o si \xc3\xa9s un somriure ple d'amargor._NEWLINE_Margaret Livingstone, experta en percepci\xc3\xb3 visual, va revelar al Congr\xc3\xa9s Europeu de Percepci\xc3\xb3 Visual que es va celebrar a La Corunya que l'enigm\xc3\xa0tic somriure \xc3\xa9s \xc2\xabuna il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 que apareix i desapareix per la peculiar manera en qu\xc3\xa8 l'ull hum\xc3\xa0 processa les imatges\xc2\xbb._NEWLINE_Livingstone assenyala, a m\xc3\xa9s, que els artistes fa molt m\xc3\xa9s de temps que estudien la percepci\xc3\xb3 visual humana que els mateixos metges especialistes en la mat\xc3\xa8ria._NEWLINE_L'ull hum\xc3\xa0 t\xc3\xa9 una visi\xc3\xb3 fot\xc3\xb2pica, f\xc3\xb2vea o directa, i una altra d'escot\xc3\xb2pica o perif\xc3\xa8rica. La primera serveix quan es tracta de percebre detalls, per\xc3\xb2 no pas per a distingir ombres, que \xc3\xa9s l'especialitat de la segona. Leonardo va pintar el somriure de la Mona Lisa fent servir unes ombres que es veuen millor amb la visi\xc3\xb3 perif\xc3\xa8rica. Per il\xc2\xb7lustrar aquest efecte, es pot concentrar la mirada en una \xc3\xbanica lletra sobre una p\xc3\xa0gina impresa i comprovar com \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil recon\xc3\xa8ixer la resta de lletres._NEWLINE_D'altra banda, per aclarir alguns enigmes, es va utilitzar un programari especialitzat en el \xc2\xabmesurament d'emocions\xc2\xbb, que es va aplicar a la pintura per obtenir dades rellevants sobre l'expressi\xc3\xb3 de la model._NEWLINE_La conclusi\xc3\xb3 del programa \xc3\xa9s que la Mona Lisa t\xc3\xa9 un grau de felicitat del 83 per cent, un grau de disgust del 9 per cent i un 6 per cent de temor; el 2 per cent restant correspondria al sentiment d'estar enfadada._NEWLINE_El programa treballa tenint en compte trets com la curvatura dels llavis i les arrugues prop dels ulls. Despr\xc3\xa9s de fer-ne les mesures, les compara amb una base de dades d'expressions facials femenines que cont\xc3\xa9 una expressi\xc3\xb3 mitjana. Aix\xc3\xad, mitjan\xc3\xa7ant aquest nou programa, es podria analitzar l'estat d'\xc3\xa0nim d'una persona mitjan\xc3\xa7ant una fotografia seva o un quadre.\n_START_SECTION_\nSuposat embar\xc3\xa0s i condici\xc3\xb3 f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nLes mans sobre el ventre han fet pensar diversos investigadors que la model estava embarassada en el moment de posar. Per aclarir aquesta teoria, un grup d'investigadors va rec\xc3\xb3rrer a un esc\xc3\xa0ner de raigs infraroigs en tres dimensions, i els resultats els va publicar el 26 de setembre del 2006 el Consell d'Investigacions del Canad\xc3\xa0._NEWLINE_L'\xc3\xbas d'aquesta t\xc3\xa8cnica, amb una resoluci\xc3\xb3 deu vegades m\xc3\xa9s fina que el cabell hum\xc3\xa0, va permetre que els investigadors copsessin detalls fins ara desconeguts, com la mantellina de gasa fina i transparent que du enganxada al coll de la brusa, una pe\xc3\xa7a de roba que acostumaven a portar les dones embarassades._NEWLINE_D'altra banda, l'estudi va revelar el pes (63 quilos) i l'estatura (1,68 m) de la model, i tamb\xc3\xa9 que portava un monyo cobert per un bonet, que el quadre va ser col\xc2\xb7locat al bany del rei Francesc I i que no apareix cap missatge secret en cap de les capes de la pintura, com s'explicava en la novel\xc2\xb7la El codi Da Vinci._NEWLINE_Els resultats de l'estudi van ser avalats pel Consell Nacional d'Investigacions del Canad\xc3\xa0, principal instituci\xc3\xb3 oficial de recerca del pa\xc3\xads. Les troballes es van presentar a Ottawa durant un acte acad\xc3\xa8mic el 2004._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, el doctor Julio Cruz Hermida, de la Universitat Complutense de Madrid, afirma que la model tenia bruxisme (carrisqueig de les dents), alop\xc3\xa8cia (caiguda del cabell) i un principi de malaltia de Parkinson.\n_START_SECTION_\nEl robatori\n_START_PARAGRAPH_\nAl principi del segle XX, un comerciant argent\xc3\xad anomenat Eduardo Valfiemo va conv\xc3\xa8ncer Vincenzo Peruggia, exempleat itali\xc3\xa0 del Museu del Louvre, perqu\xc3\xa8 rob\xc3\xa9s el quadre, i posteriorment el va vendre per una xifra milion\xc3\xa0ria._NEWLINE_El 21 d'agost del 1911, a les set del mat\xc3\xad, Peruggia va arribar al Museu del Louvre vestit amb una gavardina blanca com les que feia servir el personal del museu, va despenjar el quadre i tot seguit, a l'escala Visconti, va retirar la taula del seu marc, que va abandonar. A continuaci\xc3\xb3, va sortir del museu amb el quadre amagat sota la roba i el va desar en una maleta. Quan el pintor Louis B\xc3\xa9roud va entrar a la sala per mirar el quadre, es va adonar que no hi era i va avisar els vigilants. El museu va tancar durant una setmana per dur-hi a terme la investigaci\xc3\xb3._NEWLINE_Valfiemo va fer negocis amb cinc col\xc2\xb7leccionistes dels Estats Units i un de brasiler, i els va vendre falsificacions fetes pel pintor Yves Chaudron, cadascuna per tres-cents mil d\xc3\xb2lars._NEWLINE_Uns anys abans, al museu ja s'havien robat altres peces d'art, i aix\xc3\xb2 va fer suposar a la policia que tots dos esdeveniments estaven relacionats. Aquesta suposici\xc3\xb3 es va mantenir fins al 6 de setembre del 1911 quan, de manera err\xc3\xb2nia, es va capturar l'escriptor Guillaume Apollinaire, que m\xc3\xa9s endavant va ser declarat innocent. L'acusaci\xc3\xb3 es basava en unes declaracions d'Apollinaire en qu\xc3\xa8 havia proposat cremar el museu adduint que en aquest lloc \xc2\xabs'empresonava l'art\xc2\xbb. M\xc3\xa9s endavant, es va detenir el pintor Pablo Picasso; en aquest cas, perqu\xc3\xa8 tenia antecedents d'haver comprat objectes d'art robats, tot i que tamb\xc3\xa9 se'l va declarar innocent. _NEWLINE_Mentre les investigacions per a aclarir el robatori anaven avan\xc3\xa7ant, van detenir l'aventurer belga Honor\xc3\xa9-Joseph G\xc3\xa9ry Pieret, que va confessar ser l'autor del robatori del 1906, per\xc3\xb2 va declarar que no tenia res a veure amb l'acci\xc3\xb3 contra La Gioconda._NEWLINE_Malgrat la desaparici\xc3\xb3, continuava l'aflu\xc3\xa8ncia de visitants al museu \xe2\x80\x94amb menys intensitat\xe2\x80\x94, ara per observar el buit existent a la paret on abans hi havia el quadre._NEWLINE_La pintura va ser recuperada dos anys i cent onze dies despr\xc3\xa9s del robatori, i Vincenzo Peruggia va ser detingut. El detingut havia intentat vendre el quadre original al director de la Galleria degli Uffizi, Alfredo Geri, que va assistir a la cita amb Peruggia acompanyat per la policia. Peruggia va al\xc2\xb7legar que havia perpetrat el robatori per tornar l'obra a la seva veritable p\xc3\xa0tria, i que ell nom\xc3\xa9s era v\xc3\xadctima d'un estafador; el jurat el va sentenciar a uns quants anys de pres\xc3\xb3. Abans de tornar al museu, la pintura es va exhibir a Flor\xc3\xa8ncia, Roma i Mil\xc3\xa0._NEWLINE_El 1931, Valfiemo va explicar la seva hist\xc3\xb2ria a un periodista dels Estats Units, i va revelar la identitat dels estafats amb les falsificacions._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del robatori, alguns pintors afirmen que es pot dubtar de l'originalitat del quadre que s'exposa al museu, ja que f\xc3\xa0cilment podria ser-ne una c\xc3\xb2pia. Durant la Segona Guerra mundial, el quadre va ser custodiat al castell d'Amboise i posteriorment a l'abadia de Loc-Dieu."