b"\n_START_ARTICLE_\nCosta\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 de les costes\n_START_PARAGRAPH_\nEs solen dividir les costes en prim\xc3\xa0ries i secund\xc3\xa0ries. Les costes prim\xc3\xa0ries s\xc3\xb3n costes \xe2\x80\x9cjoves\xe2\x80\x9d que es conserven en condicions similars des de l'estabilitzaci\xc3\xb3 del nivell de l'oce\xc3\xa0 des de l'\xc3\xbaltima pujada. Les costes secund\xc3\xa0ries s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s antigues que les prim\xc3\xa0ries, i l'exposici\xc3\xb3 prolongada als processos marins ha fet desapar\xc3\xa8ixer els senyals, dels processos no marins que les varen donar lloc.\n_START_SECTION_\nCostes prim\xc3\xa0ries\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n abruptes e irregulars, i es conserven els trets diferencials del processos que les originaren, com els canvis en el nivell del mar, l'erosi\xc3\xb3 de les glaceres, dip\xc3\xb2sit de sediments a la desembocadura dels rius, erupcions volc\xc3\xa0niques o tect\xc3\xb2nica de fracturaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nL'energia del mar\n_START_PARAGRAPH_\nLes marees i corrents aporten a la zona costanera part de l'energia del mar, per\xc3\xb2 les ones s\xc3\xb3n el principal factor en la formaci\xc3\xb3 de les costes, en lliurar la major part de l'energia que erosiona, transporta i diposita els sediments. Les ones que recorren llargues dist\xc3\xa0ncies tenen una energia considerable com a modeladores de les costes.\n_START_SECTION_\nCorrent costaner\n_START_PARAGRAPH_\nEn zones on predominen els vents i les ones en un sol sentit, la capacitat del mar per transportar materials al llarg de la costa, en un sentit determinat, produeix un proc\xc3\xa9s qu\xc3\xa8 es diu corrent costanera. Per trobar la forma que adopta la superf\xc3\xadcie lliure d'una capa d'aigua que cobreix tota la Terra, s'han de considerar totes les forces i majorit\xc3\xa0riament la d'atracci\xc3\xb3 que exerceixen el Sol i la Lluna.\n_START_SECTION_\nPlatges\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n el resultat dels dip\xc3\xb2sits d'ones constructives, en general en zones costaneres d'escassa energia. Poden ser de sediments fins, com a llim i sorra, o de materials m\xc3\xa9s gruixuts, com a c\xc3\xb2dols o tamb\xc3\xa9 com a combinaci\xc3\xb3 d'aquests tres elements. El tipus de sediment, l'energia de les ones, l'amplitud de la marea i l'efecte del vent determinar\xc3\xa0 la forma de la platja.\n_START_SECTION_\nCostes erosives\n_START_PARAGRAPH_\nL'erosi\xc3\xb3 es produeix a les costes que estan exposades a ones que han recorregut una gran dist\xc3\xa0ncia, o amb vents marins que porten molta energia. Aquestes costes estan dominades per penya-segats, en la base del qual es produeix una plataforma erosionada per les ones._NEWLINE_L'erosi\xc3\xb3 costanera \xc3\xa9s produ\xc3\xafda a trav\xc3\xa9s de l'acci\xc3\xb3 hidr\xc3\xa0ulica (la pressi\xc3\xb3 de les ones que trenquen als peus del penya-segat) i del proc\xc3\xa9s pel qual els sediments de l'aigua s\xc3\xb3n llan\xc3\xa7ats contra la superf\xc3\xadcie rocosa. Tanmateix vent i aire no \xc3\xa9s el mateix. Vent \xc3\xa9s el moviment de l'aire. Els vents globals es generen a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del despla\xc3\xa7ament de l'aire des de zones d'alta pressi\xc3\xb3 a zones de baixa pressi\xc3\xb3, determinant els vents dominants d'una \xc3\xa0rea o regi\xc3\xb3. Aire \xc3\xa9s el nom que rep la combinaci\xc3\xb3 de gasos que forma l'atmosfera de la Terra.\n_START_SECTION_\nPaisatges costaners\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de dependre dels processos de sedimentaci\xc3\xb3 i de l'erosi\xc3\xb3, els paisatges costaners depenen de l'estructura de la geologia costanera i de la naturalesa._NEWLINE_Els \xc3\xa9ssers humans tamb\xc3\xa9 afecten el paisatge. Entre les accions m\xc3\xa9s importants hi ha la construcci\xc3\xb3 de defenses costaneres, tant per reduir el perill de les inundacions a les zones baixes i tamb\xc3\xa9 per controlar l'erosi\xc3\xb3. Les terres guanyades al mar com en el cas dels Pa\xc3\xafsos Baixos, constitueixen 2.227 km\xc2\xb2."