b"\n_START_ARTICLE_\nMosset\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl fil\xc3\xb2leg Joan Coromines, en el seu Onomasticon Cataloniae explica l'origen de Mosset en un mot col\xc2\xb7lectiu (pel sufix -et) a partir del rom\xc3\xa0nic molsa, on el grup -ls- passa a -ss-. Tanmateix, el fil\xc3\xb2leg hi introdueix un dubte, at\xc3\xa8s que en tota la documentaci\xc3\xb3 antiga no apareix mai aquest grup -ls.\n_START_SECTION_\nEl poble de Mosset\n_START_PARAGRAPH_\nL'actual poble de Mosset es form\xc3\xa0 en el lloc on hi havia el Vilar de Corts a partir del 1175, en abandonar l'empla\xc3\xa7ament antic, on encara hi ha les restes de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Juli\xc3\xa0 Vell. El lloc de Corts est\xc3\xa0 documentat des del 1068: villa de Cortis in valle Mossed. Fou Pere de Domanova, senyor de Rod\xc3\xa9s qui hi bast\xc3\xad el castell, ja que n'havia obtingut perm\xc3\xads de Alfons I, i poc despr\xc3\xa9s era infeudat al senyor de Mosset, que fou vassall primer dels Domanova i despr\xc3\xa9s, per transmissi\xc3\xb3 dotal, als Canet. La parr\xc3\xb2quia fou traslladada de Sant Juli\xc3\xa0 Vell a l'actual esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Juli\xc3\xa0 i Santa Basilissa el segle XIV, quan es bast\xc3\xad el nou edifici parroquial. L'antic poble fou abandonat, i actualment nom\xc3\xa9s romanen, molt desfetes, les ru\xc3\xafnes de l'esgl\xc3\xa9sia vella._NEWLINE_En aquell temps ja era un poble murallat: la seva posici\xc3\xb3 fronterera amb el ve\xc3\xad Regne de Fran\xc3\xa7a va fer necess\xc3\xa0ries les muralles i va potenciar la poblaci\xc3\xb3, que adquir\xc3\xad molta import\xc3\xa0ncia. El castell fou renovat per Galceran de Cru\xc3\xaflles el 1563, per\xc3\xb2 un segle m\xc3\xa9s tard, a ran del Tractat dels Pirineus, perd\xc3\xa9 el seu car\xc3\xa0cter de castell fronterer i, conseq\xc3\xbcentment, entr\xc3\xa0 en decad\xc3\xa8ncia, i amb ell la poblaci\xc3\xb3 de Mosset. Es conserven sencers els portals de Comagelada (nord) i de Fran\xc3\xa7a (oest), i quasi sencers els panys de muralla del nord i de l'oest, alguns trams dels del sud i est, i dues torres d'angle, al nord-est i al sud-oest._NEWLINE_A Mosset hi ha tamb\xc3\xa9, prop del portal de Comagelada, la capella de Santa Maria de Vedrinyans, o de Comagelada, popularment, la Capelleta, que serv\xc3\xad sovint al llarg del segle XVII per a les reunions del Consell de la Vila.\n_START_SECTION_\nBreses\n_START_PARAGRAPH_\nBreses era un dels nuclis de poblaci\xc3\xb3 que formaven el terme de Mosset. El lloc \xc3\xa9s esmentat des de l'any 1019, en una escriptura en la qual l'abat Oliba, de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0, retorna als seus germans Sunifred, Ramon, Guifr\xc3\xa9 i Mir\xc3\xb3 un alou qui est in comitatu Confluente, in valle Mosseti, in villa Bredes et in aiacenciis et terminibus eius._NEWLINE_\xc3\x89s situat al sud-oest d'aquest poble, i tamb\xc3\xa9 al sud-oest d'on hi havia hagut el nucli primigeni de Mosset, a Sant Juli\xc3\xa0 Vell i del monestir de Santa Maria de Corbiac, a 2 quil\xc3\xb2metres en l\xc3\xadnia recta del primer i a 750 metres dels altres dos llocs. \xc3\x89s molt a prop del termenal amb Campome i d'una de les fargues que hi havia a Mosset, l'anomenada actualment Farga de Campome (malgrat ser dins del terme de Mosset). En l'actualitat \xc3\xa9s un petit ve\xc3\xafnat d'h\xc3\xa0bitat parcialment dispers d'a penes mitja dotzena de cases. Hist\xc3\xb2ricament, era el lloc nadiu de la nissaga dels senyors de Mosset. Tenia la seva esgl\xc3\xa9sia, Sant Esteve de Breses, actualment en ru\xc3\xafnes.\n_START_SECTION_\nLa Querola\n_START_PARAGRAPH_\nEl ve\xc3\xafnat de la Querola \xc3\xa9s situat 400 metres al sud-oest del nucli de Mosset, principalment a la riba dreta de la Castellana, pr\xc3\xa0cticament a sota del poble._NEWLINE_La Querola \xc3\xa9s un dels ve\xc3\xafnats antics del terme de Mosset. Est\xc3\xa0 documentat des de l'any 1362.\n_START_SECTION_\nCorbiac\n_START_PARAGRAPH_\nEl priorat de Santa Maria de Corbiac \xc3\xa9s situat a l'esquerra de la Castellana, al sud-est de Mosset i davant i al nord-est de Sant Juli\xc3\xa0, que \xc3\xa9s a la dreta del riu. El lloc, a m\xc3\xa9s de ser seu del priorat, fou el bressol d'una altra de les fam\xc3\xadlies nobles de Mosset: els Corbiac, establerts a Marc\xc3\xa8vol i a Vin\xc3\xa7\xc3\xa0 a partir del segle XIII. Just al sud d'aquest priorat, a la dreta de la Castellana, hi hagu\xc3\xa9 el poble vell de Mosset, abans que es trasllad\xc3\xa9s al seu empla\xc3\xa7ament actual.\n_START_SECTION_\nLa Farga de Baix\n_START_PARAGRAPH_\nSituada a ponent de Mosset, i lleugerament al nord, la Farga de Baix fou una important farga del terme mosset\xc3\xa0. Tot i que el nom no \xc3\xa9s del tot exacte (la Farga de Campome \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s avall, dins del terme de Mosset), la Farga de Baix s\xc3\xad que \xc3\xa9s la de m\xc3\xa9s avall de dues existents en els entorns del mateix lloc (l'altra \xc3\xa9s desapareguda). \xc3\x89s a prop del poble de Mosset, a una dist\xc3\xa0ncia de 950 metres, i encara m\xc3\xa9s a prop del cementiri d'aquesta poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa Torre de Mascard\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLa Torre de Mascard\xc3\xa0 \xc3\xa9s damunt d'un esper\xc3\xb3 roc\xc3\xb3s a l'esquerra de la Castellana, al centre de la vall de Mosset. \xc3\x89s a uns dos quil\xc3\xb2metres i mig a ponent del poble, lleugerament cap al nord, a prop del Mas Bernat.\n_START_SECTION_\nJau\n_START_PARAGRAPH_\nEl monestir cistercenc de Santa Maria de Jau, fundat amb el nom de Santa Maria de Clariana d\xc3\xb3na nom a un ampli sector del terme de Mosset, que constitueix ben b\xc3\xa9 la part nord-occidental del terme i inclou l'extrem del terme, del Coll de Jau cap a llevant. El monestir era a prop d'aquest coll, en un lloc on la carretera D - 14 fa un doble revolt molt recargolat que passa pel bell mig de les ru\xc3\xafnes del monestir.\n_START_SECTION_\nAltres antics ve\xc3\xafnats desapareguts\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n actualment desapareguts, alguns convertits en partides del terme, els ve\xc3\xafnats documentats de les Falgueres (Falguerias, 950), al sud-est del terme, Coveset, el 1162, Pujols, el 1176, la Rebolleda, el 1267, Queralt, el 1279, Vedrinyans, tamb\xc3\xa9 el 1279, Rodoles, el 1298, els Avellans (locus de Avelans, 1362) i la Peralada, el 1362.\n_START_SECTION_\nLes mines de talc\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme de Mosset hi havia hagut unes antigues mines de talc, que havien tingut prou activitat perqu\xc3\xa8 hi hagu\xc3\xa9s un petit ferrocarril miner. Eren a la vall alta de la Castellana, prop a ponent d'on hi ha ara el Refugi de Callau i de la Ja\xc3\xa7a del Callau. D'all\xc3\xa0 sortia una l\xc3\xadnia de ferrocarril de via estreta que arribava a la Gara de l'Estarder, al sud de Mosset, al lloc on s'entronquen el Serrat de la Cogullera i el Serrat d'Estarder._NEWLINE_L'extracci\xc3\xb3 d'esteatita fou empresa per la societat Chefdebien el 1882, tot i que sembla que el jaciment ja havia estat explotat anteriorment. El talc obtingut de l'esteatita es barrejava amb sulfat de coure, i s'obtenia la sulfoesteatita de coure, coneguda com a Bullida catalana o P\xc3\xb3lvora Chefdebien, a la f\xc3\xa0brica Gibraltar de Prada, que s'utilitzava per a combatre el m\xc3\xadldiu de la vinya. L'explotaci\xc3\xb3 de la mina cess\xc3\xa0 del tot el 1975. Des de les mines de Callau, es feia el transport fins a Prada de diverses maneres, la m\xc3\xa9s moderna del qual va ser un petit ferrocarril miner tibat per una locomotora Decauville de les mines a Covaset, on ara hi ha el Refugi de Callau, i de Covaset a la Gara d'Estarder. D'Estarder es duia a Campome gr\xc3\xa0cies a plataformes suspeses de cables, i de Campome a la f\xc3\xa0brica de Prada, amb carros, els darrers anys amb camions.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Mosset \xc3\xa9s molt extens, per\xc3\xb2 la zona habitada es concentra sobretot a la meitat oriental, que \xc3\xa9s on hi havia algunes construccions a\xc3\xafllades. A la part m\xc3\xa9s muntanyosa, i menys productiva des del punt de vista agr\xc3\xadcola, hi havia algunes cabanes i cortals, relacionats amb la vida al bosc o amb el pastoreig i transhum\xc3\xa0ncia del bestiar. Entre les masies del terme de Mosset cal esmentar Casa Capdevila, la Casa de la Farga de Dalt, la Casa del Cantonyer, Covaset, l'actualment denominat Domaine St-Georges, la Farga de Baix, abans Farga de l'Esquirol, la Farga de Campome, la Farga de Dalt, o de l'\xc3\x80nec, o Cortal d'en Corcin\xc3\xb3s, la Farga de la Bastida, la Farga de la Vila, la Farga del Roc, la Farga de Sant Bartomeu, el Martinet de Claus, o Farga de la Querola, el Mas d'en Bernat, abans Cortal d'en Bosquet, el Mas Mirabeau, ara cortal, el Mas de Vedriny\xc3\xa0 o Vedrinyans, el Mol\xc3\xad, el Mol\xc3\xad de l'Oli, el Mol\xc3\xad del Marmiton, la Molina, o Serradora de Sant Bartomeu i els Molins d'en Lavilla, nom ja antic, en des\xc3\xbas. \xc3\x89s en ru\xc3\xafnes el Monestir, mas i cortal edificat a les ru\xc3\xafnes de Santa Maria de Clariana, o de Jau. \xc3\x89s abandonat l'h\xc3\xa0bitat del Vilar._NEWLINE_El m\xc3\xa9s abundant, entre les construccions a\xc3\xafllades del terme mosset\xc3\xa0, s\xc3\xb3n els cortals. Entre els conservats, alguns en ru\xc3\xafnes i els ja desapareguts, a Mosset hi ha el Cortal Arr\xc3\xb2s, el d'Ancel, o d'en Costa-seca, el de Covaset, o d'en Par\xc3\xa8s, el de Falgueres de Baix, el de la Barrera, o d'en Mas, o d'en Joan Vila, el de la Barretina,  el de la Peiralada, abans, de l'Argelers, el de la Mafi\xc3\xa0, el de la Margarida, o del Macarandon, o de l'Escanyer, el de la Peirera, o d'en Grau, el de la Pin\xc3\xa7ona, abans d'en Borrell, el de la Solana, el de l'Assens, el de la Teuleria, el del Basinet, o d'en Tauriny\xc3\xa0, el del Coll Esclusa, el del Conc, o d'en Fabre de Baix, abans, d'en Portell, el del Descasat, abans Rabasses o d'en Radondi, el de L\xc3\xa9on, o Vila, el de l'Escanyer, o de la Rebolleda, un altre Cortal de l'Escanyer, el de les Escaneres, o d'en Tauriny\xc3\xa0, el del Figataire, un altre del Figataire, o d'en Not, el del Pajau, abans d'en Dimon, el del Pinatxo, o d'en Corcin\xc3\xb3s, el del Riberal, el dels Avellans, abans d'en Brusi, el dels Catai, abans tamb\xc3\xa9 d'en Brusi, el dels Galivern, abans d'en Par\xc3\xa8s, el del Sol\xc3\xa0 Blanc, abans d'en Bosquet, o Mas de Montseriu, o d'en Bosquet, el del Sol\xc3\xa0 de Breses, el del Tist\xc3\xb3 del Bogallar, el del Vellut, o del Garrig\xc3\xb3 d'en Mas, abans, del Cordat, el d'en Bosquet, dos d'anomenats Cortal d'en Brusi, el d'en Cassin, el d'en Cerd\xc3\xa0, o d'en Lloans\xc3\xad, el d'en Clar\xc3\xa0, tres d'anomenats Cortal d'en Climen\xc3\xa7, o de Cantec\xc3\xb3, el tercer, el d'en Corcin\xc3\xb3s, el d'en Corr\xc3\xb3, el d'en Duran, o de la Denise, el d'en Fabra, dos d'anomenats Cortal d'en Gaser, el d'en Galant, o Jacob\xc3\xad, el d'en Garrig\xc3\xb3, abans d'en Ribera, el d'en Grau, un altre d'en Grau, abans d'en Fabra, el d'en Guibert, el d'en Jepota, o d'en Vila (dos de diferents amb aquests noms), el d'en Maiens, o d'en Corcin\xc3\xb3s, abans d'en Pompidor, el d'en Manzinga, el d'en Mariner, o d'en Juli\xc3\xa0, abans, d'en Rufiandis, un altre d'en Mariner, el d'en Monceu, el d'en Monner, el d'en Not, o de Picatera, el d'en Pajau (dos de diferents), el d'en Panxa, el d'en Pascal\xc3\xb3, un altre d'en Pascal\xc3\xb3, o Casa d'en Brusi, el d'en Pere Andreu, o d'en Corcin\xc3\xb3s, el d'en Radond\xc3\xad, abans d'en Soler, un altre d'en Radond\xc3\xad, el d'en Ribera, un altre d'en Ribera, o de Mascard\xc3\xa0, el d'en Salvat, el d'en Serres (dos de diferents), el d'en Soler, el d'en Tist\xc3\xb3, o d'en Salvat, abans d'en Corties, el d'en Trabis, o d'en Vila-seca, el d'en Verdier, un altre d'en Verdier, o del Mart\xc3\xad de la Confitura, un tercer d'en Verdier, abans Cortal dels Frares, al monestir de Jau, el de Pierre, el de Sant Bartomeu, abans d'en Querol, el de Terralls, abans d'en Terralls, el de Queraut, el Cortal Galant, abans del Mossonet (dos de diferents), el Cortal Grav\xc3\xa0s, o del Cabrit, abans Climen\xc3\xa7, el Cortal Oliver, els Cortals de la Tremoleda, els del Bogallar, o d'en Carcin\xc3\xb3s, els de l'Illa, els del Riberal, els d'en Borregot, o de l'Andreu, abans d'en Lavilla, els d'en Corcin\xc3\xb3s, els d'en Galderic del Castell, o del Riberal, abans d'en Rufiandis, els d'en Mart\xc3\xad, els d'en Verdier de Campome, el Cortal Surj\xc3\xbas, o dels Ca\xc3\xa7aires, abans d'en Fabra, el Cortal Timan, abans d'en Par\xc3\xa8s, la Farguina, abans Cortal d'en Remaur\xc3\xad, la Granja, o Cortal d'en Domingo Dimon, abans Cortal d'en Prats, Xo'n Grill, o Cortal del Grill, abans Cortal d'en Cortia, Xo'n Patoixa, o Cortal d'en Tauriny\xc3\xa0, o Cortal Gibert, Xo'n Pere, o Cortal d'en Pere de Molig, o Cortal Peirer, abans d'en Segu\xc3\xad, (els tres darrers en ru\xc3\xafnes) i Xo'n Quers, o Cortal d'en Quers._NEWLINE_Alguns s\xc3\xb3n del tot en ru\xc3\xafnes, com el de la Caunieta, o d'en Radondi, el del  la Coma, el de la Creu, o d'en Salies, el de l'Adela, abans, de Montseriu, el de la Jacoba, abans d'en Climen\xc3\xa7, el del C\xc3\xb2rrec del Molt\xc3\xb3, el de les Salines, abans d'en Juli\xc3\xa0 o d'en Garrigot, el del Pegot, o Radond\xc3\xad, abans Pajau. el del Prat de l'Orri, o d'en Cantier, abans, d'en Monceu, el dels Gil, el de Montrep\xc3\xb2s, el d'en Bosquet, abans, d'en Cossei, el d'en Cerc\xc3\xb3, o d'en Vila, el d'en Climen\xc3\xa7 (diferent dels anteriors), el d'en Cortia, abans del Galant, el d'en Dimon, el d'en Fabra (diferent de l'anterior), el d'en Fog\xc3\xa0s, o d'en Corcin\xc3\xb3s, o d'en Cortia, el d'en Graner, abans, d'Estarder o d'en Sales, el d'en Melcior, o de la Serradera, abans d'en Garriguet, el d'en Monner, diferent de l'anterior, o d'en Mateu, el d'en Par\xc3\xads, abans d'en Cossei, el d'en Rossa, el d'en Verdier, o d'en Rossa, abans d'en Joanet, el d'en Vidal, abans de Montseriu o d'en Dimon, el Cortal Gom\xc3\xa8s, abans tamb\xc3\xa9 d'en Dimon, els Cortals del Carlet, abans d'en Radond\xc3\xad, els de Montseriu, o d'en Fabra, abans d'en Climen\xc3\xa7, els d'en Comb\xc3\xb3, el Cortal Vell del Cabrit, l'anomenat, senzillament, el Pujol i la Teuleria, o Cortal d'en Quel, abans d'en Climen\xc3\xa7. D'altres s\xc3\xb3n desapareguts, i hi roman el top\xc3\xb2nim, com a nom ja antic: Cortal del Congost, o d'en Verdier, dos d'anomenats d'en Bori, el d'en Bosquet (diferent dels anteriors d'aques nom), el d'en Chenaud, el d'en Climen\xc3\xa7 (tamb\xc3\xa9 diferent dels anteriors), el d'en Mallol, el d'en Mas, el d'en Rufiandis (dos de diferents), el d'en Serres (a m\xc3\xa9s dels dos anteriors d'aquest nom), el d'en Soler, o del Garrig\xc3\xb3, un altre d'en Soler (tots dos diferents del primer esmentat)._NEWLINE_Les barraques, les cabanes i els orris completen el cens de construccions a\xc3\xafllades del terme de Mosset. Inicialment dedicades quasi totes al pastoreig i la transhum\xc3\xa0ncia, les barraques del terme s\xc3\xb3n la del Vaquer del Callau i la del Vaquer del Sa\xc3\xbccar, a m\xc3\xa9s de dues en ru\xc3\xafnes: la Barraca del Vaquer, o de la Ja\xc3\xa7a d'Escalers, i la Barraca sense nom de la Ja\xc3\xa7a d'en Vernoia; les cabanes, la del Madres, la de la Balmeta, la de la Roqueta, la del Pastre, o del Vaquer, o Cortal del Bosquet, o del Galderic del Castell, abans Cortal Climen\xc3\xa7. Hi ha tamb\xc3\xa9 el Cobert d'Enric Bosquet, i els orris del Niu de l'Astor, els dos dels Prats de l'Orri, el de la Roqueta, el del Madres i de Quermajor. Tamb\xc3\xa9 hi ha el Paller, prop de Cantec\xc3\xb3, el Pont de la Mort d'Escipi\xc3\xb3, el Refugi de Callau, el Telesqu\xc3\xad (abandonat) de Coll de Jau i el Xalet del mateix lloc. Finalment, cal destacar que un antic cortal, el d'en Clar\xc3\xa0, va ser convertit en el Centre Educatiu la Coma (oficialment, la Co\xc3\xbbme); hi ha tamb\xc3\xa9 la Gara d'Estarder, que \xc3\xa9s en ru\xc3\xafnes, i la Microcentral de Coll Esclusa.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nLa Castellana es forma a l'extrem sud-oest del terme de Mosset, en el vessant sud-est del Pic del Bernat Salvatge i en el nord del Madres, a tocar dels termes comunals catalans de Cens\xc3\xa0 i Noedes, i del l\xc3\xadmit entre els Pa\xc3\xafsos Catalans i Occit\xc3\xa0nia, ran de les comunes occitanes del Bosquet i Con\xc3\xb2sol, del districte de Lim\xc3\xb3s i del cant\xc3\xb3 de Quilhan, totes dues del par\xc3\xa7an (comarca) del Pa\xc3\xads de Saut llenguadoci\xc3\xa0. Es forma a partir de les Nou Fonts de Castellana._NEWLINE_Des d'aquest lloc comen\xc3\xa7a a davallar cap a l'est, amb una lleugera inflexi\xc3\xb3 cap al nord-est, mentre travessa la zona m\xc3\xa9s muntanyosa, i fer\xc3\xa9stega, del terme de Mosset. Aquesta vall alta de la Castellana s'acaba quan el riu arriba al seu punt m\xc3\xa9s septentrional, que coincideix amb el lloc on arriba a tocar la carretera D - 14, que baixa des de ponent del Coll de Jau en direcci\xc3\xb3 a Mosset. Alhora, \xc3\xa9s en aquest tram que la Castellana rep per l'esquerra el seu primer afluent important, el C\xc3\xb2rrec de les Voltes, amb el del Forcat, que prov\xc3\xa9 del Coll de Jau (els anteriors s\xc3\xb3n tots torrents muntanyencs de curt recorregut i forta inclinaci\xc3\xb3) i aporta el C\xc3\xb2rrec del Sa\xc3\xbccar i el de la Pinosa, poc despr\xc3\xa9s per la dreta el C\xc3\xb2rrec de l'Entonador i el de Canrec, amb l'aportaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via dels c\xc3\xb2rrecs de la Gersera i de Rocamaura, despr\xc3\xa9s, per l'esquerra, el del Sol\xc3\xa0 Blanc, que abans ha recollit el del Niu de l'Astor. Poc despr\xc3\xa9s, per l'esquerra encara, el de Montseriu, el del Roc d'en Pasqual i el de la Garriga; tot seguit, per la dreta, els c\xc3\xb2rrecs de la Peirera i de Coma Eixuta, i tot seguit per l'esquerra els c\xc3\xb2rrecs del Bogallar i de les Fontanelles, per la dreta el de la Farga de Dalt, i per l'esquerra el del Cantec\xc3\xb3. A punt d'arribar a la Torre de Mascard\xc3\xa0 rep encara per la dreta el C\xc3\xb2rrec de l'Orri, que aporta els c\xc3\xb2rrecs de les Planes i de les Teixoneres, i tot seguit el de la Coma d'en Beget._NEWLINE_Continua la Castellana el seu curs cap a l'est, ara decantant-se lleument cap al sud-est, sempre amb la carretera esmentada a l'esquerra, tot i que a una mica m\xc3\xa9s d'al\xc3\xa7\xc3\xa0ria. Cada cop, per\xc3\xb2, la carretera es va aproximant m\xc3\xa9s al fons de la vall, mentre que tant la carretera com el riu es van tornant gradualment de tra\xc3\xa7at m\xc3\xa9s recte: el retomb m\xc3\xa9s important que experimenten \xc3\xa9s ran de la Torre de Mascard\xc3\xa0, on rep per l'esquerra el C\xc3\xb2rrec de la Bastida, amb els seus afluents de les Manxes i de la Font del Bon Cristi\xc3\xa0. Tot seguit passa pel nord del Cortal d'en Panxa i ran de la Farga de Baix, tram en qu\xc3\xa8 rep per la dreta el C\xc3\xb2rrec de la Font Blanca, per l'esquerra el C\xc3\xb2rrec de la Coma, amb els seus afluents del Grevolet, d'en Tibau, del Bot\xc3\xa0s i del Molt\xc3\xb3, per la dreta el de la Farga, i per l'esquerra la Coma de l'Infern, amb els c\xc3\xb2rrecs del Molt\xc3\xb3 (un altre del mateix nom), de les Canals i de la Font del Grill. Aviat arriba al costat meridional del poble de Mosset, al qual fa la vota des de l'oest fins al sud-est: el poble queda a l'interior de l'ample meandre de la Castellana. En aquest tram rep per la dreta els c\xc3\xb2rrecs del Sill de la Solana, el darrer de llarg recorregut, que hi aporta els dos c\xc3\xb2rrecs d'Estarder, el de les Fontanelles (un altre del mateix nom) i de la Querola. Ran del poble, al seu sud-est, rep per l'esquerra el C\xc3\xb2rrec d'en Fabra, tamb\xc3\xa9 de llarg recorregut des del nord, que reculls els c\xc3\xb2rrecs de Moll\xc3\xb3, de les Cireres, dels Cortalets i de la Font del Llop. Despr\xc3\xa9s, per l'esquerra, el C\xc3\xb2rrec de la Rebolleda, i per la dreta el del Puig._NEWLINE_Cada cop m\xc3\xa9s inclinat cap al sud-est, el riu deixa enrere Mosset per adre\xc3\xa7ar-se al lloc de Corbiac, que deixa a l'esquerra, despr\xc3\xa9s passa entre Jonqueres, a l'esquerra, i Breses, a la dreta, fins que arriba a un meandre doble, on hi ha la poblaci\xc3\xb3 de Campome. Just en arribar al cementiri d'aquest poble, que queda a la dreta del riu, la Castellana surt de Mosset i entra en el terme de Campome. El cementiri de Campome \xc3\xa9s encara en terme de Mosset, just al l\xc3\xadmit de les dues comunes, aix\xc3\xad com la Farga de Campome, a l'esquerra del curs d'aigua. En el tram entre Corbiac i Campome rep l'aflu\xc3\xa8ncia dels dos c\xc3\xb2rrecs de la Cometa, el del Vernet, amb el de la Peiralada i el de Padern, per l'esquerra, i els de Breses i del Planal de les Falgueres per la dreta. A l'extrem sud-est del terme de Mosset hi ha alguns c\xc3\xb2rrecs que s'inicien en el terme de Mosset, per\xc3\xb2 aflueixen en la Castellana ja en terme de Campome: per l'esquerra, el C\xc3\xb2rrec del Castanyer i el del Menat, i per la dreta, els de la Caseta, o Caixeta, en el tram final anomenat de les Escomes, i el de les Serrianes._NEWLINE_A l'extrem nord del terme hi ha el C\xc3\xb2rrec de Coma Ferrera, que neix en terme de Mosset, per\xc3\xb2 passa aviat cap a la Fenolleda, on fa de parti\xc3\xb3 entre els termes de Rebollet i de Sorni\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nEntre les moltes fonts del terme mosset\xc3\xa0 destaquen les Nou Fonts de Castellana, el captatge d'aigua de la Font, la Font de l'\xc3\x80nec, la de la Perdiu, la de la Roqueta, la del Bon Cristi\xc3\xa0, la de l'Entonador, la de les Senyores, la del Grill, la del Mariscal, la dels Meners i la del Vaquer. Algunes d'ells s\xc3\xb3n fonts captades i d'altres, resurg\xc3\xa8ncies.\n_START_SECTION_\nCanals d'irrigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona m\xc3\xa9s plana del terme, de Mosset en avall, ran de la Castellana, t\xc3\xa9 alguns canals de rec, i una presa, anomenada aix\xc3\xad, la Presa. Els principals recs s\xc3\xb3n el de Campome, el de la Font del Tell, el de la Vila, el del Bac, el de Rodoles o de les Rondoles, el del Sill i el de Molig.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl fet que el terme de Mosset sigui orogr\xc3\xa0ficament molt accidentat fa que s'hi puguin trobar molts top\xc3\xb2nims que reflecteixen formes de relleu o espais geogr\xc3\xa0fics rellevants. Aix\xc3\xad, hi ha obagues, com dos llocs anomenats simplement el Bac, el Bac de la Font Blanca, el de Fontfreda, el de les Plantes, el de Rocamaura, la Baga, sense complement, la Baga o Bac de Canrec, antigament d'en Canrec, u la Baga de la Serradora; balmes, com la Balmeta, la Balmeta d'Amunt i la Balmeta d'Avall; boscs, com l'Avetosa, el Bosc de la Molina, el de la Vila, el del Puig, el de l'Estarder, el de Trenyer, la Castanyeda, abans el Castenyer, el Castenyer, diferent de l'anterior; clots, el Clot del Castell, el del Pasquer, el dels Avets, el dels Manxers, el d'Espanya i el Clot Tort; colls, com Coll de Jau, Coll de la Gotina, Coll de les Bigues, Coll de les Forques, Coll del Mener, Coll del Torn i Coll de Plany\xc3\xa0s; comes. com Coma de Baix, Coma de Dalt, Coma d'Infern, Coma d'en Beget, Coma Eixuta, Coma Ferrera, Coma Gelada, Coma Rall\xc3\xb3, la Cometa i les Comes; congosts, com el Congost; costes, com la Costa de Corbiac i la Costa de Queraut; coves, com la Caunieta i la Cova de Baix; muntanyes, com la Gleva, el Madres, el Pic de la Roqueta, el Pic del Bernat Salvatge, el Pic del Rossell\xc3\xb3, el Pic del Torn, el Pic de Portap\xc3\xa0s, el Puig del Roqueter, el Roc Negre; plans, com el Pla de Bagan\xc3\xa0s, abans del Mangan\xc3\xa8s, Pla de Llevat, Pla del Sol, Pla de Pon\xc3\xa7, o de Pon\xc3\xa7 de Baix, Pla de Pon\xc3\xa7 de Dalt, Pla de Rodoles, o de les Rodoles, el Planal de Falgueres i les Planes; serres i serrats, com la Serra d'Escalers, el Serrat de Breses, el Serrat de Formigons, el Serrat de la Cogullera, el Serrat de la Font de la Barbera, el Serrat de la Gu\xc3\xa0rdia, el Serrat de les Agulles, el Serrat dels Aspres, el Serrat de Miralles, el Serrat d'en Patot, el Serrat de Portap\xc3\xa0s, el Serrat d'Estarder, el Serrat d'Infernoia i el Serrat Gran, i solanes, com el Sol\xc3\xa0, el Sol\xc3\xa0 Blanc, el Sol\xc3\xa0 de Breses, la Solana, la Solana de Canrec i la Solana del Dou.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals indrets espec\xc3\xadfics o partides del terme de Mosset s\xc3\xb3n Aig\xc3\xbces Tortes, Aig\xc3\xbces Tortes de la Balmeta, l'\xc3\x80nec, els Avellans, el Bar\xc3\xb3, la Barrera, la Barretina, la Bastida, el Bogallar, Breses, el Camp de la Carbassa, el de la Sala, el de la Sulla, dos llocs anomenats la Canaleta, Canrec, el Cantec\xc3\xb3, la Capelleta, la Caseta, la Closa, el Conc, la Congesta, Corbiac, el C\xc3\xb2rrec d'en Tibau, el Cortal del Figuetaire, el Cortal dels Frares, els Cortalets, Covaset, la Creu de Marqueixanes, la Creueta, el Dormidor, la Dou, les Embullades, els Embullars, Escalers, o Escales, les Escanals, les Escaneres, les Esclairanes, Estarder, la Fajosa, Falgueres, Falgueres de Baix, les Fargues, les Fontanelles, les Fontanelles Altes, la Font del Llac, la Font del Llop, la Font dels Meners, la Font dels Ocells, la Font del Tell, Fontfreda, Font Nogal, el Forat de la Trapa, les Forques, la Garriga, la Gersera, la Granja, el Grevolet, el Grevolet de Dalt, l'Horta, Horts d'Amunt, l'Ilari, l'Illa, o Canalilles, la Ja\xc3\xa7a de la Cabana del Pastre, o Ja\xc3\xa7a de Molig, la Ja\xc3\xa7a de la Pinosa, la Ja\xc3\xa7a de la Roqueta, la Ja\xc3\xa7a del Callau, la Ja\xc3\xa7a del Cu-cut, la Ja\xc3\xa7a del Sa\xc3\xbccar, la Ja\xc3\xa7a d'en Canter, la Ja\xc3\xa7a d'en Vernoia, la Ja\xc3\xa7a d'Escalers, o Escales, Jonqueres, o Jonqueres Gran, Jonqueres Petit, Lluganyats, el Malp\xc3\xa0s, la Margarida, el Martinet, el Mas, Mascard\xc3\xa0, el Menat, la Molina, la Mollera d'Andorra (nom antic), el Moll\xc3\xb3 (dos de diferents), el Monestir, Montseriu, la Mort d'Escipi\xc3\xb3, Mosset el Vell, el Niu de l'Astor, les Nou Fonts de Castellana, l'Orri, Padern, el Pas del Callau, els Pasquers Comunals del Dormidor, els Pasquers del Sa\xc3\xbccar, la Pedrera, o Mina, de la Pinosa, les Pedreres, la Peiralada, la Peirera, el Pil\xc3\xb3 del Curat, la Pinosa, Pontarr\xc3\xb3, el Prat d'en Panxa, el Prat d'en Popon, Prat Morill, Prats de l'Orri, abans en singular, el Puig, el Puig de Corts (on \xc3\xa9s Mosset), el Pujol, Queraut, la Querola, el Rabassar, el Rabassar de Dalt, el Ras, el Ras del Coll de Jau, la Rebolleda, el Riberal, les Ribes, Rocamaura, el Roc de la Dona, el Roc de la Gersera, abans de la Jacera, el Roc del Campanar, o, simplement, el Campanar, el Roc de les Creus, el Roc de les Quaranta Creus, el Roc d'en Pasqual, el Roc Gran, el Roc Negre, la Roqueta (dues de diferents), la Sala, les Salines, les Salines de Dalt, el Salt del Burro, Sant Bartomeu, Sant Juli\xc3\xa0, o Sant Juli\xc3\xa0 el Vell, Serradell, avui Sabadell, la Serradora, les Serrianes, el Sill, les Teixoneres, la Teuleria, la Tira, la Tira Alta, la Tira de Ri\xc3\xa0, la Tremoleda, el Valler, avui el Bellver, la Ventallola, el Vernet, el Vilar, les Vinyes de la Baldrana i les Voltes. Alguns s\xc3\xb3n senyals termenals, com la Creu de Marqueixanes, el Pil\xc3\xb3 de la Miranda, el Roc de la Maria, el Roc de les Creus, el Roc de les Quaranta Creus, el Roc del Trial, el Roc de Miralles, el Roc d'en Mart\xc3\xad i el Senyal d'en Pasqual.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nPel terme de Mosset discorre una \xc3\xbanica carretera, la D - 14 (D - 619, a Catll\xc3\xa0 - Coll de Jau), que uneix Mosset amb els Banys de Molig, Campome, Catll\xc3\xa0, amb la resta de la comarca i del pa\xc3\xads. Aquesta carretera es desdobla en una variant, la D - 14a (D - 14, a Molig - D - 14, a Mosset) que mena al poble de Molig d'una banda, i a Mosset de l'altra.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nAl poble de Campome arriba la l\xc3\xadnia 243 (Prada - Mosset), que uneix les poblacions de Prada, Catll\xc3\xa0, els Banys de Molig, Campome i Mosset. La l\xc3\xadnia enlla\xc3\xa7a a Prada amb la 240 i la 260, per anar cap a Perpiny\xc3\xa0 o cap a la Cerdanya. Aquesta l\xc3\xadnia ofereix cinc serveis diaris de Mosset a Prada, i sis a la inversa, m\xc3\xa9s un que es queda a Molig. No circula els dies festius. Per aquesta l\xc3\xadnia, Mosset \xc3\xa9s a un quart d'hora de Campome, a 20 minuts de Molig, a mitja hora de Catll\xc3\xa0 i a una mitja hora de Prada (depenent de la parada). A m\xc3\xa9s, com altres pobles petits, disposa del TAD (Transport a la demanda).\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Mosset t\xc3\xa9 molts camins interns del terme, atesa la seva caracter\xc3\xadstica de vall tancada, envoltada de muntanyes bastant altes. Aix\xc3\xad, s'hi troben els camins de Cantec\xc3\xb3, de les Falgueres, de la Coma (dos de diferents), de la Gu\xc3\xa0rdia, de la Ja\xc3\xa7a de la Roqueta, de la Muntanya, de la Peiralada, de la Serradera, o Tira de la Serradera, de la Tremoleda, de l'Entonador, de l'Estarder, del Rabassar, dels Cortalets, dels Prats de l'Orri al Niu de l'Astor, el de Rocamaura, el de Selvanera, la Carrerada del Clot d'Espanya, la Carretera del Clot d'Espanya (diferents), la Pista de la Tremoleda, la Pista Forestal de Canrec, o del Coll del Torn, la Ruta de Covaset, la Ruta Vella de Covaset i la Tira del Mas. D'altres camins enllacen amb els pobles ve\xc3\xafns de Mosset: el Cam\xc3\xad o Ruta de Campome, el de Con\xc3\xb2sols, o del Coll de Jau, el de Molig a Campome, anomenat Cam\xc3\xad de Gincl\xc3\xa0 en els termes ve\xc3\xafns, el Cam\xc3\xad de Prada, el de Rebollet, el de Ri\xc3\xa0 a la Muntanya, anomenat la Tira a Ri\xc3\xa0, el de Sorni\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad Vell de Montfort, la Ruta de Prada, la Ruta de Coll de Jau i la Tira de Catll\xc3\xa0. Cal esmentar a part l'Antic Cam\xc3\xad de Ferro de les Mines.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLa major part del terme comunal, molt muntany\xc3\xb3s, \xc3\xa9s erm, improductiu per a l'agricultura. S\xc3\xad que hi ha boscs importants, com el Bosc de la Vila, amb abundor de roures i faigs, majorit\xc3\xa0riament a la dreta de la Castellana, que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s obac que la riba esquerra. A m\xc3\xa9s, quasi 300 hect\xc3\xa0rees estan dedicades a farratge i pastures. A m\xc3\xa9s d'aquestes, i localitzades al fons de la vall, hi ha una seixantena llarga d'hect\xc3\xa0rees dedicades a arbres fruiters, entre els quals destaquen els presseguers, a m\xc3\xa9s d'algunes pomeres, pereres i altres arbres. Hi ha una pres\xc3\xa8ncia testimonial d'un parell d'hect\xc3\xa0rees de vinya i mitja dotzena d'horts._NEWLINE_La ramaderia ha estat sempre una activitat important a Mosset, tot i que durant el darrer segle ha sofert una davallada important. El terme de Mosset era un lloc molt freq\xc3\xbcentat per ramats en transhum\xc3\xa0ncia, on feien estada, a l'esquerra de la vall, la part nord, ramats procedents del Llenguadoc i la Fenolleda, sobretot. Hi resten nombrosos top\xc3\xb2nims i restes de cledes i cortals, fruit d'aquesta activitat. En l'actualitat, encara romanen a Mosset uns 300 caps de bestiar ov\xc3\xad, un miler d'ov\xc3\xad, m\xc3\xa9s de seixanta de cabrum i una quantitat que est\xc3\xa0 en creixement d'equ\xc3\xad, a causa de l'activitat tur\xc3\xadstica basada en el cavall._NEWLINE_L'activitat tradicional en el camp de la ind\xc3\xbastria havia estat el treball del ferro a les fargues existents a la vall del riu, de les quals encara en queden algunes, tot i que ja no en la seva activitat original; foren implantades, quasi totes, al llarg de l'Edat Moderna. Tamb\xc3\xa9 havien estat importants les pedreres de marbre i de talc. Actualment, la principal ind\xc3\xbastria \xc3\xa9s la del turisme, que ha donat molt vida al poble, tant des del punt de vista econ\xc3\xb2mic com d'activitat humana i cultural. Una petita estaci\xc3\xb3 d'esqu\xc3\xad s'havia instal\xc2\xb7lat a Coll de Jau, per\xc3\xb2 l'experi\xc3\xa8ncia no reeix\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nLes not\xc3\xadcies m\xc3\xa9s antigues de Mosset es troben al segle X, quan un privilegi del rei Lotari concedeix en un privilegi un alou in villa Mosseto a Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0 l'any 958, que confirmen els papes Joan XIII el 968 i Sergi IV el 1011. Possiblement es tracta de l'alou de Breses, que el 1019 era venut per Oliba, abat de Cuix\xc3\xa0, amb el perm\xc3\xads del seu germ\xc3\xa0, el comte Guifr\xc3\xa9 i del seu nebot, tamb\xc3\xa9 Guifr\xc3\xa9, arquebisbe de Narbona. L'adquisidor era el que fou senyor de Breses, d'on arrenc\xc3\xa0 la fam\xc3\xadlia que serien m\xc3\xa9s tard barons de Mosset, una de les baronies m\xc3\xa9s importants de la regi\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, arriba fins a Arnau IV de Mosset, un dels principals vassals de Jaume III de Mallorca, que tingu\xc3\xa9 un paper pol\xc3\xadtic molt destacat al Rossell\xc3\xb3. Tanmateix, a la seva mort es produ\xc3\xafren canvis din\xc3\xa0stics, at\xc3\xa8s que el 1355 heretava la baronia Arnau de Saga, nebot d'Arnau IV de Mosset. Arnau de Saga la transmetia a la seva filla Beatriu, muller de Berenguer d'Oms. El 1374 els dos darrers la venien a Andreu de Fenollet, vescomte d'Illa i de Canet. Dotze anys m\xc3\xa9s tard, Andreu de Fenollet lleg\xc3\xa0 la baronia de Mosset a Huguet de Santa Pau, juntament amb la Torre de Mascard\xc3\xa0 i Paracolls. El 1446, la baronia de Mosset passava, tamb\xc3\xa9 a causa d'un matrimoni, als de Cru\xc3\xaflles, en mans dels quals estava al final de l'Edat Mitjana.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nDels de Cru\xc3\xaflles, altre cop a trav\xc3\xa9s de l'aportaci\xc3\xb3 en dot, dels de Cru\xc3\xaflles pass\xc3\xa0 el 1675 a Joan de Margarit, marqu\xc3\xa8s d'Aguilar, que van conservar la baronia fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Mosset ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nMosset forma part de la Comunitat de comunes de Conflent - Canig\xc3\xb3, amb capitalitat a Prada, juntament amb Prada, Arbo\xc3\xa7ols, Campome, Camposs\xc3\xad, Canavelles, Castell de Vernet, Catll\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Cornell\xc3\xa0 de Conflent, Escar\xc3\xb3, Espir\xc3\xa0 de Conflent, Estoer, Eus, Finestret, Fillols, Fontpedrosa, Full\xc3\xa0, J\xc3\xb3c, J\xc3\xbajols, Marqueixanes, els Masos, Mentet, Molig, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Pi de Conflent, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Rigard\xc3\xa0, Saorra, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes, Sorni\xc3\xa0, Tarerac, Tauriny\xc3\xa0, To\xc3\xa8s i Entrevalls, Trevillac, Vallest\xc3\xa0via, Vallmanya, Vernet, Vilafranca de Conflent i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0."