b"\n_START_ARTICLE_\nAntoni Var\xc3\xa9s Martinell\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVar\xc3\xa9s es va formar en belles arts a la seva vila natal i des del 1920 a l'Escola municipal de Belles Arts de Girona. Amb nom\xc3\xa9s disset anys va marxar a Fran\xc3\xa7a, on va aconseguir una feina a la Graphique Industriel Fran\xc3\xa7aise de Par\xc3\xads, un taller d'arts gr\xc3\xa0fiques on s'imprimien els cartells de diversos teatres i distribu\xc3\xafdores cinematogr\xc3\xa0fiques. Aqu\xc3\xad \xc3\xa9s on va aprendre la t\xc3\xa8cnica del cartellisme, disciplina a la qual es dedicaria de forma professional al llarg de la seva vida. Durant la seva estada a Par\xc3\xads tamb\xc3\xa9 va comen\xc3\xa7ar a interessar-se pel cinema i la fotografia que representaven per a ell noves formes d'expressi\xc3\xb3, i en va aprendre els fonaments t\xc3\xa8cnics de manera totalment autodidacta._NEWLINE_Va retornar a Girona el 1930 per fer el servei militar i l'any 1931 va filmar la seva primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula El rapte de Maria Rosa, amb una c\xc3\xa0mera de 9,5 mm. Aquesta es considera la primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula amateur de ficci\xc3\xb3 rodada \xc3\xadntegrament a la ciutat de Girona. Aquell mateix any va tornar a Par\xc3\xads i va crear el seu propi estudi on treballava pintant cartells, decorats i fent caricatures. Alguns dels cartells van servir per publicitar espectacles com el Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre de L'Empire, la Gayte Lyrique, el Moulin Rouge o el Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre du Ch\xc3\xa2telet. La seva afici\xc3\xb3 al cinema el va portar a participar com a extra en el rodatge dels primers films sonors del cineasta franc\xc3\xa8s Ren\xc3\xa9 Clair: \xc3\x80 nous Libert\xc3\xa9 (1932) i 14 Julliet (1933)._NEWLINE_L'any 1935, arran de la mort del seu pare, es va veure obligat a tornar a casa per fer-se c\xc3\xa0rrec de la seva fam\xc3\xadlia. En aquesta \xc3\xa8poca va filmar alguns documentals esportius de les activitats del GEiEG (Grup Excursionista i Esportiu Giron\xc3\xad). Durant els anys de la Guerra Civil i la postguerra va continuar la seva activitat professional com a cartellista i va rodar algunes pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules com Salakophades que narra en clau de com\xc3\xa8dia les aventures de dos expedicionaris per la selva africana. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula va ser rodada a les ribes del riu Ter._NEWLINE_Els anys del franquisme van suposar un allunyament de la llibertat que havia viscut a Par\xc3\xads com a artista. Aix\xc3\xb2 no obstant, l'any 1940 va participar en una exposici\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva promoguda per la Jefatura Provincial de Propaganda que va reunir a les Sales d'Exposici\xc3\xb3 Municipals de la Rambla artistes com Jaume Roca Delpech, Pere Perpi\xc3\xb1\xc3\xa0, Josep Colomer, Francesc Riur\xc3\xb3 i Francesc Torres Mons\xc3\xb3._NEWLINE_El seu activisme cultural el va portar a col\xc2\xb7laborar amb diverses entitats gironines com l'AFYCG (Agrupaci\xc3\xb3n Fotogr\xc3\xa0fica y Cinematogr\xc3\xa0fica de Gerona y Provincia), fundada el 1954, que era el punt de trobada per als fot\xc3\xb2grafs i cineastes amateurs de la ciutat i de la qual en va encap\xc3\xa7alar la secci\xc3\xb3 de cinema. Tamb\xc3\xa9 va formar part del C\xc3\xadrculo Art\xc3\xadstico de l'Institut d'Estudis Gironins, constitu\xc3\xaft el 1947, on ocup\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec de cap de la secci\xc3\xb3 de cinema i fotografia._NEWLINE_En paral\xc2\xb7lel a totes les seves activitats va seguir desenvolupant la seva faceta de cineasta amateur, amb una c\xc3\xa0mera de 9,5 mm fins a l'any 1940 quan va adquirir una Paillard Bolex de 16 mm. La seva obra f\xc3\xadlmica es pot considerar en bona part com a inacabada, ja que molts dels seus films no varen poder ser sonoritzats i, a m\xc3\xa9s, va morir quan estava treballant en la seva pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula m\xc3\xa9s ambiciosa, una adaptaci\xc3\xb3 de Josafat, de Prudenci Bertrana, que tenia el vistiplau de la filla de l'escriptor, Aurora Bertrana."