b"\n_START_ARTICLE_\nCartoon\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula anglesa cartoon (caricatura) t\xc3\xa9 diversos significats, en funci\xc3\xb3 de certes formes molt diferents d'arts visuals i d'il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3. Els artistes que dibuixen \xc2\xabcartoons\xc2\xbb es coneixen com a cartoonists._NEWLINE_El terme ha evolucionat amb el temps. El significat original es trobava en l'art, on cartoon (\xc2\xabcart\xc3\xb3\xc2\xbb, en catal\xc3\xa0) significava un dibuix preparatori per a una obra d'art, com una pintura o tap\xc3\xads. El significat modern es refereix tant a les il\xc2\xb7lustracions humor\xc3\xadstiques impreses i en pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d'animaci\xc3\xb3. Fins i tot m\xc3\xa9s recentment, hi ha diversos significats contemporanis, incl\xc3\xb2s el treball creatiu visual per als mitjans electr\xc3\xb2nics i mitjans digitals d'animaci\xc3\xb3. Quan la paraula \xc2\xabcartoon\xc2\xbb s'aplica als mitjans impresos, m\xc3\xa9s sovint es refereix a un \xc3\xbanic dibuix humor\xc3\xadstic, la majoria dels quals tenen llegendes tipogr\xc3\xa0fiques en comptes de globus de di\xc3\xa0leg. \xc2\xabCartoon\xc2\xbb \xc3\xa9s de vegades utilitzat per referir-se a una tira c\xc3\xb2mica, i tamb\xc3\xa9 pot referir-se a una il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 humor\xc3\xadstica de ficci\xc3\xb3 o no ficci\xc3\xb3 publicada en diaris i revistes.\n_START_SECTION_\nCart\xc3\xb3s per a una obra d'art\n_START_PARAGRAPH_\nL'accepci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga \xc3\xa9s un dibuix preparatori a escala natural per a una pintura al fresc o tap\xc3\xads. El cart\xc3\xb3 va ser posat contra la paret i el seu disseny va ser marcat a l'enguixat de la paret. Dibuixos tamb\xc3\xa9 es van fer per dissenyar tapissos. Els cart\xc3\xb3s m\xc3\xa9s famosos s\xc3\xb3n un conjunt de Rafael, que mostren la \xc2\xabVida de Sant Pere\xc2\xbb. Els cart\xc3\xb3s estan al Victoria and Albert Museum. Els tapissos acabats pertanyen al Vatic\xc3\xa0 i van ser fets per a la Capella Sixtina.\n_START_SECTION_\nCartoons pol\xc3\xadtics\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els anys 1700, artistes com William Hogarth sovint feien dibuixos humor\xc3\xadstics sobre temes pol\xc3\xadtics, com la pobresa, les eleccions, la guerra i disturbis. Els dibuixos es convertien en impressions i es venien a baix preu. Aquestes c\xc3\xb2pies no s'anomenaven cartoons en aquella \xc3\xa8poca, per\xc3\xb2 van conduir a la idea moderna de caricatures pol\xc3\xadtiques als diaris._NEWLINE_Avui en dia molts diaris publiquen una caricatura pol\xc3\xadtica diferent, tots els dies. La paraula \xc2\xabcartoon\xc2\xbb va ser utilitzada per primera vegada d'aquesta manera el 1843 en una revista anglesa anomenada Punch._NEWLINE_Una caricatura pol\xc3\xadtica no mostra sempre gent. A vegades pot mostrar un pa\xc3\xads com una persona, un animal, un monstre o un nad\xc3\xb3. Per exemple, la Gran Bretanya podria ser mostrada com una dona amb un nad\xc3\xb3 Austr\xc3\xa0lia als seus bra\xc3\xa7os. R\xc3\xbassia es podria mostrar com un \xc3\xb3s. Els Estats Units es podrien mostrar com un pigarg americ\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nRetrats c\xc3\xb2mics\n_START_PARAGRAPH_\nCaricatures pol\xc3\xadtiques sovint mostraven pol\xc3\xadtics reals o altres personatges famosos. Una manera de fer f\xc3\xa0cils de recon\xc3\xa8ixer aquests personatges era fer m\xc3\xa9s grans o m\xc3\xa9s petits algunes de les seves caracter\xc3\xadstiques. Aix\xc3\xad, si un pol\xc3\xadtic tenia un nas rod\xc3\xb3 i un gran ment\xc3\xb3, llavors l'artista faria el m\xc3\xa9s rod\xc3\xb3 el nas i m\xc3\xa9s gran el ment\xc3\xb3. Hi ha molts artistes de c\xc3\xb2mics moderns que fan \xc2\xabretrats c\xc3\xb2mics\xc2\xbb o \xc2\xabcaricatures\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nTires c\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nCaricatures pol\xc3\xadtiques es dibuixaven sovint per mostrar el resultat de diverses etapes diferents de la mateixa hist\xc3\xb2ria. Moltes de les famoses caricatures pol\xc3\xadtiques d'Hogarth fan aix\xc3\xb2. D'aqu\xc3\xad va venir la idea contar hist\xc3\xb2ries divertides en una s\xc3\xa8rie d'imatges. Les tires c\xc3\xb2miques s\xc3\xb3n un tipus de dibuixos animats que es publiquen en diaris, per\xc3\xb2 s'anomenen normalment com tires c\xc3\xb2miques. Algunes de les primeres tires c\xc3\xb2miques s\xc3\xb3n The Katzenjammer Kids (1897) i Ginger Meggs (1921). A vegades representen animals com Garfield. Posteriorment, les tires c\xc3\xb2miques des de la d\xc3\xa8cada del 1950 mostren superherois com Superman i El Fantasma.\n_START_SECTION_\nWebc\xc3\xb2mics\n_START_PARAGRAPH_\nLes tires c\xc3\xb2miques publicades a Internet s\xc3\xb3n els webc\xc3\xb2mics. Encara que la majoria dels webc\xc3\xb2mics s'assemblen a les tires c\xc3\xb2miques, moltes webc\xc3\xb2mics utilitzen la nova tecnologia d'Internet. Alguns utilitzen l'animaci\xc3\xb3 i so per a efectes especials. Alguns webc\xc3\xb2mics, ocupen un espai molt m\xc3\xa9s gran que els diaris voleu imprimir, i la majoria ofereix una gran col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de tires anteriors per als nous lectors, de manera que ja es pot contar hist\xc3\xb2ries m\xc3\xa9s llargues. Molts webc\xc3\xb2mics es publiquen per artistes independents.\n_START_SECTION_\nPel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de dibuixos animats\n_START_PARAGRAPH_\nDes del comen\xc3\xa7ament de la ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica, alguns artistes van comen\xc3\xa7ar a experimentar amb dibuixos que semblaven moure's. Aquests dibuixos en moviment es van tornar coneguts com a \xc2\xabdibuixos animats\xc2\xbb. Sovint representen animals en lloc dels \xc3\xa9ssers humans. Eren sovint nom\xc3\xa9s per diversi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 de vegades, sobretot durant la Segona Guerra Mundial, van ser utilitzats per raons pol\xc3\xadtiques, igual que les caricatures als diaris. Walt Disney i Warner Bros van fer dibuixos animats famosos. Personatges famosos de dibuixos animats s\xc3\xb3n F\xc3\xa8lix el gat (1922), Mickey Mouse (1928), Bugs Bunny (1940) i Popeye (1929)._NEWLINE_Al principi, les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de dibuixos animats eren bastant curtes. Quan una persona comprava una butlleta de cinema, veuria un programa de not\xc3\xadcies, dos o tres dibuixos animats (en blanc i negre) i una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Walt Disney va tenir la idea enginyosa de contar una llarga hist\xc3\xb2ria com un \xc2\xabdibuix animat\xc2\xbb. El primer que va fer va ser \xc2\xabLa Blancaneu i els set nans\xc2\xbb (1937). Les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de dibuixos animats (anomenades \xc2\xabanimacions\xc2\xbb) aviat es van convertir en un tipus popular d'entreteniment. En lloc de dibuixos animats fets a m\xc3\xa0, pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d'animaci\xc3\xb3 modernes de vegades es creen utilitzant gr\xc3\xa0fics d'ordinador. S'inclouen en aquestes \xc2\xabToy Story\xc2\xbb (1995) i \xc2\xabShrek\xc2\xbb (2001)."