b"\n_START_ARTICLE_\nEvoluci\xc3\xb3 sociocultural\n_START_PARAGRAPH_\nL'evoluci\xc3\xb3 sociocultural \xc3\xa9s la teoria que intenta explicar com canvia una societat al llarg del temps. Pot ser una subdisciplina de la hist\xc3\xb2ria, de la sociologia i l'antropologia i pren alguns dels sup\xc3\xb2sits de l'evoluci\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica per justificar els canvis d'una cultura: la instituci\xc3\xb3, norma social, idea, tecnologia o grup que afavoreix la conservaci\xc3\xb3 d'aquella civilitzaci\xc3\xb3 predomina i modifica la direcci\xc3\xb3 del canvi de la comunitat.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 per estadis\n_START_PARAGRAPH_\nLa Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 va encunyar la idea que la societat avan\xc3\xa7a per estadis cap a un progr\xc3\xa9s i perfeccionament t\xc3\xa8cnic. Des d'un estadi de salvatgisme o societat primitiva, cada poble anava aprenent noves tecnologies que permetien resoldre les seves necessitats, con\xc3\xa8ixer millor el seu entorn i aix\xc3\xad avan\xc3\xa7ar. Prenien la revoluci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica i industrial com a exemple que havia col\xc2\xb7locat Europa en una posici\xc3\xb3 predominant. El colonialisme va accentuar aquesta dicotomia entre pobles avan\xc3\xa7ats i pobles endarrerits, concepte molt criticat posteriorment pel seu etnocentrisme i perqu\xc3\xa8 desembocava en una concepci\xc3\xb3 de pobles superiors i inferiors sovint usada com a justificaci\xc3\xb3 d'idees titllades d'immorals (eugen\xc3\xa8sia, explotaci\xc3\xb3 i esclavatge, genocidi)._NEWLINE_Georg Wilhelm Friedrich Hegel va afirmar que la societat evolucionava segons el proc\xc3\xa9s general de la dial\xc3\xa8ctica, tesi ampliada per Marx: un grup social es revolta contra un altre de dominant perqu\xc3\xa8 han canviat les condicions de vida i provoca un canvi que albira una nova societat, en qu\xc3\xa8 aquest grup esdev\xc3\xa9 hegem\xc3\xb2nic fins que un altre inicia de nou el proc\xc3\xa9s de revolta, en un estadi d'oposici\xc3\xb3._NEWLINE_Adam Smith se centrava tamb\xc3\xa9 en les estructures de producci\xc3\xb3 i afirmava que cada poble passava pels mateixos estadis: un estadi n\xc3\xb2mada de ca\xc3\xa7adors recol\xc2\xb7lectors, un estadi en qu\xc3\xa8 predomina l'agricultura i un darrer en qu\xc3\xa8 el comer\xc3\xa7 marca les relacions econ\xc3\xb2miques. Aquest aven\xc3\xa7 econ\xc3\xb2mic portava aparellat un contracte social, segons Rousseau, que permetia la conviv\xc3\xa8ncia, ja que en un estadi primitiu, l'individu podia ser un perill per al seu pro\xc3\xafsme, com afirmava Hobbes._NEWLINE_Nicolas de Condorcet, analitzant la hist\xc3\xb2ria d'Occident, dividia els estadis en 10: al primer cada persona vetlla per ella mateixa i el seu cercle, en primitives bandes; posteriorment descobreixen la ramaderia i esdevenen pastors; m\xc3\xa9s endavant es tornen sedentaris en dominar l'agricultura i creixen els assentaments; apareix l'escriptura, que permet l'evoluci\xc3\xb3 cultural; en el cinqu\xc3\xa8 estadi sorgeix la ci\xc3\xa8ncia (com a Gr\xc3\xa8cia); posteriorment, s'assenta el model amb un petit retroc\xc3\xa9s (edat mitjana); llavors el contacte amb altres pobles permet engrandir la cosmovisi\xc3\xb3 de la cultura dominant; la impremta permet la difusi\xc3\xb3 massiva de les idees centrals de la civilitzaci\xc3\xb3; es produeix un aven\xc3\xa7 decisiu de la ci\xc3\xa8ncia; desemboca tot en un per\xc3\xadode com la Revoluci\xc3\xb3 francesa, que fixa les bases per a la democr\xc3\xa0cia i el progr\xc3\xa9s._NEWLINE_Leslie White postulava que el principal indicador de canvi era l'\xc3\xbas d'una o altra energia per al creixement: tota societat es basa primer en l'energia de la for\xc3\xa7a muscular, en un segon moment usa els animals com a ajuda, amplia per incloure l'energia del m\xc3\xb3n vegetal, passa aleshores a la resta de recursos naturals i al final crea els seus propis models energ\xc3\xa8tics, com per exemple l'energia nuclear._NEWLINE_Auguste Comte es va fixar m\xc3\xa9s en les idees que en l'economia i va postular una evoluci\xc3\xb3 en tres estadis: teocr\xc3\xa0tic, metaf\xc3\xadsic i positiu. En el primer, els humans atribueixen all\xc3\xb2 que els passa a una divinitat superior (que evoluciona al seu torn des d'un animisme al politeisme i despr\xc3\xa9s cap al monoteisme). En el segon despersonalitzen la causalitat, per\xc3\xb2 continua romanent una abstracci\xc3\xb3 explicativa, que en l'estadi darrer, gr\xc3\xa0cies al positivisme i la visi\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica, assoleix una justificaci\xc3\xb3 racional. Herbert Spencer, al seu torn, es va centrar en l'evoluci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica, afirmant que les societats amb m\xc3\xa9s llibertat individual i menys intervencionisme estatal eren m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ades que les dictatorials._NEWLINE_L'estadi contemporani es definiria com a postindustrial o postmodern, en qu\xc3\xa8 predominen els serveis, la globalitzaci\xc3\xb3 i la possibilitat de crear mons artificials en la xarxa.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 no lineal\n_START_PARAGRAPH_\nEl model per estadis \xc3\xa9s lineal i \xc3\xbanic, per la qual cosa molts pensadors van apostar per una evoluci\xc3\xb3 que pogu\xc3\xa9s donar compte dels canvis en les societats regides per diferents patrons, de manera que s'admet\xc3\xa9s com a evoluci\xc3\xb3 models diferents a l'occidental. \xc3\x89mile Durkheim, per exemple, creia que les societats evolucionaven segons el vincle social: hi ha societats en qu\xc3\xa8 la solidaritat \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s mec\xc3\xa0nica i d'altres, m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ades, en qu\xc3\xa8 hi ha un sentiment de pertinen\xc3\xa7a com\xc3\xba i forts lla\xc3\xa7os de reciprocitat, independentment de la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 tecnol\xc3\xb2gica. En un rol similar apareix l'obra de Ferdinand T\xc3\xb6nnies._NEWLINE_Franz Boas va ser un dels cr\xc3\xadtics m\xc3\xa9s destacats d'una evoluci\xc3\xb3 lineal: totes les societats d'un mateix per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric estan igual d'evolucionades, ja que totes s'han adaptat als canvis temporals i del medi i totes tenen un seguit de tradicions i canvis interns. Julian Steward, en la mateixa l\xc3\xadnia, assegurava que tots els pobles estaven igual d'evolucionats, ja que tots estaven adaptats al seu medi, en analogia amb les esp\xc3\xa8cies vivents. Cada entorn requeria uns canvis que explicaven la diversitat cultural. En una l\xc3\xadnia m\xc3\xa9s agosarada se situa la sociobiologia, que reclama una doble her\xc3\xa8ncia, biol\xc3\xb2gica i cultural, per a l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, regida pels mateixos mecanismes._NEWLINE_Vere Gordon Childe va aportar proves de les influ\xc3\xa8ncies de la tecnologia africana i asi\xc3\xa0tica al presumpte desenvolupament europeu, per mostrar que les interdepend\xc3\xa8ncies m\xc3\xbatues fan impossible parlar d'estadis evolutius, ja que per assolir una fita t\xc3\xa8cnica un poble ha de partir d'unes troballes d'altres comunitats que pertanyen a diferents models._NEWLINE_Marshall Sahlins va postular que existeix una tend\xc3\xa8ncia general en totes les societats, que \xc3\xa9s augmentar en complexitat, per\xc3\xb2 que cada comunitat tria el seu propi cam\xc3\xad i que no es poden comparar en termes de rang. John Naisbitt igualment pensava que hi havia tend\xc3\xa8ncies globals a cada \xc3\xa8poca que feien canviar tots els pa\xc3\xafsos, per\xc3\xb2 cadascun amb una adaptaci\xc3\xb3 local. Aquestes macrotend\xc3\xa8ncies s'han multiplicat gr\xc3\xa0cies a Internet, que permet con\xc3\xa8ixer qu\xc3\xa8 passa arreu._NEWLINE_Alguns te\xc3\xb2rics, analitzant el canvi de poder, que fa que en cada per\xc3\xadode hi hagi una superpot\xc3\xa8ncia, arg\xc3\xbceixen que l'evoluci\xc3\xb3 es produeix per les relacions mundials entre centre i perif\xc3\xa8ria. Una comunitat esdev\xc3\xa9 central i influeix al seu voltant, sigui perqu\xc3\xa8 domina els ve\xc3\xafns o perqu\xc3\xa8 els altres volen imitar-la. La zona d'influ\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s cada cop m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia per la millora de les comunicacions. Les oscil\xc2\xb7lacions entre qui \xc3\xa9s el centre en cada moment fan evolucionar les societats, sense que hi hagi, per tant, estadis sin\xc3\xb3 simplement despla\xc3\xa7aments en l'espai i el temps.\n_START_SECTION_\nInvoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria que la societat progressa no ha estat sempre la predominant. En totes les \xc3\xa8poques, hi ha hagut pensadors que consideren que la societat pateix un per\xc3\xadode d'involuci\xc3\xb3 (especialment en el camp moral i cultural) respecte a una edat d'or anterior. Aix\xc3\xad, en el Renaixement es considerava que l'edat mitjana havia estat una \xc3\xa8poca fosca de declivi des de l'esplendor cl\xc3\xa0ssica que encara perdurava. El cristianisme considerava que la Terra estava en un perpetu estat de patiment des de la sortida del parad\xc3\xads pel pecat original. Els antics grecs pensaven que despr\xc3\xa9s d'un per\xc3\xadode ideal l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 es trobava en un per\xc3\xadode de declivi, segons formula la teoria de les edats humanes, present en diverses mitologies._NEWLINE_Altres corrents consideren que tota societat pateix una evoluci\xc3\xb3 i una involuci\xc3\xb3 (si no acaba bruscament amb un col\xc2\xb7lapse societal), en analogia amb la vida: un \xc3\xa9sser neix, creix, es reprodueix i mor, i igualment un grup hum\xc3\xa0 apareix, es desenvolupa, s'expandeix i acaba per involucionar. Aquest s\xc3\xadmil \xc3\xa9s recurrent des de l'antiguitat i es troba exposat en els escrits d'Ibn Khaldun. La teoria Gaia ha expandit aquesta analogia a tot el planeta i no solament a les comunitats humanes._NEWLINE_El neoconservadorisme tamb\xc3\xa9 postula que el per\xc3\xadode actual est\xc3\xa0 corromput, per la qual cosa cal tornar als valors tradicionals, identificats sovints amb les ess\xc3\xa8ncies de la p\xc3\xa0tria. Cada pa\xc3\xads t\xc3\xa9 un per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric d'esplendor i quan s'abandonen els ideals que el sostenen, entra en decad\xc3\xa8ncia."