b'\n_START_ARTICLE_\nPorto-sal\xc3\xa8\n_START_PARAGRAPH_\nPorto-sal\xc3\xa8 \xc3\xa9s una v\xc3\xa9nda situada a la banda de mestral de Formentera. Compr\xc3\xa8n tota la Punta de sa Pedrera, Can Marroig, bona part de l\'estany des Peix i tamb\xc3\xa9 la torre de la Gavina, junt amb cases antigues datades del segle XVIII com la des Castell. Els seus l\xc3\xadmits interiors dins de l\'illa, actualment, s\xc3\xb3n el vessant de Xaloc del cam\xc3\xad que arriba fins Cala Saona, el vessant de Gregal de la carretera principal i el vessant de Llevant de la carretera de Porto-sal\xc3\xa8. D\'aquesta manera la v\xc3\xa9nda de Porto-sal\xc3\xa8 \xc3\xa9s lim\xc3\xadtrofa amb la v\xc3\xa9nda des Brolls i la de sa Mirada-Cala Saona. La v\xc3\xa9nda t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 648 hect\xc3\xa0rees. La topon\xc3\xadmia ha reflectit Porto-sal\xc3\xa8 des de l\'antigor i dins de la comarca s\'hi distingeixen tres zones ben diferenciades: sa Barda, s\'Estany i es Rac\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria i Edat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han trobat restes d\'assentaments prehist\xc3\xb2rics a les zones interiors de la v\xc3\xa9nda alhora que diversos utensilis met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics que, vista la manca de metall que t\xc3\xa9 Formentera, donen a entendre que llavors ja existia algun tipus de comer\xc3\xa7 amb l\'exterior. Per aquesta zona tamb\xc3\xa9 s\'hi han trobat restes dels P\xc3\xbanics i de l\'Imperi Rom\xc3\xa0. A la Punta de sa Pedrera s\'hi conserven algunes runes del que hauria estat un recinte costaner emmurallat devora del Cal\xc3\xb3 de s\'Oli.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca musulmana\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n destacables les l\xc3\xa0pides i monedes d\'\xc3\xa8poca musulmana que s\'han trobat en finques com la de can Batlet, datades possiblement en el segle XI a la zona interior de Porto-sal\xc3\xa8. Aquestes troballes demostren la pres\xc3\xa8ncia d\'un cementeri i d\'un poblat consolidat musulm\xc3\xa0. Aix\xc3\xad i tot Porto-sal\xc3\xa8 no \xc3\xa9s una zona on s\'hagi pogut constatar una clara aflu\xc3\xa8ncia musulmana com s\xc3\xad que passa en altres indrets de Formentera, com el Pilar de la Mola.\n_START_SECTION_\nConquesta Catalana\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a la conquesta cristiana del segle XIII, l\'Estany des Peix sembla que va ser concedit com a espai d\'\xc3\xbas privat per a Berenguer Renart, hereu de Guillem de Montgr\xc3\xad. A banda d\'aix\xc3\xb2 se\'n tenen poques dades, ja que al segle XIV Formentera va ser v\xc3\xadctima de la Pesta Negra i qued\xc3\xa0 despoblada.\n_START_SECTION_\nSegles de despoblament (s.XIV - 1699)\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona de Porto-sal\xc3\xa8 apareix en incomptables documents mar\xc3\xadtims i cartes n\xc3\xa0utiques. Especialment s\'Estany des Peix, sovent anomenat com es Clot des Magraner i s\'afeg\xc3\xad a la Gr\xc3\xa0cia Reial que el rei don\xc3\xa0 a Antoni Marc. Posteriorment, segons com constata l\'historiador Joan Mar\xc3\xad Cardona, Porto-sal\xc3\xa8 es va poblar del tot al llarg del segle XVIII, tant la part compresa per la Gr\xc3\xa0cia Reial d\'Antoni Marc com la part que en restava fora.\n_START_SECTION_\nSegon Repoblament\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa0cies a la documentaci\xc3\xb3 del repoblament es poden saber molts dels llinatges que repoblaren Porto-sal\xc3\xa8. Entre aquest hi ha els avui desapareguts: Feliu, Navarro, Prats, Ripoll, Riu-sec, Ros, Vallverd i Vendrell. Els altres llinatges, que han perdurat fins a arribar als nostres dies, s\xc3\xb3n Serra Blai i Xesc, Tur Jeroni, Escandell Gall, Castell\xc3\xb3 Bartomeuet i Ferrer, Joan Batlet, Colomar Gall i Peret, Iern Sala, Mayans Xiquet, etc._NEWLINE_Cal destacar tamb\xc3\xa9 els habitatges que vindrien a formar el nucli antic de Porto-sal\xc3\xa8. Les primeres cases documentades s\xc3\xb3n les de can Torres (1705), ca s\'Hereu, cas Batlet, can Vicent Blai, can Guillemet, can Castell\xc3\xb3 o can Pere Mart\xc3\xad (1797), casa coneguda tamb\xc3\xa9 com es Catell.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nPorto-sal\xc3\xa8 s\'ha desforestat considerablement, la fusta \xc3\xa9s un b\xc3\xa9 que s\'utilitza per a tot. Es fan sitges per vendre el carb\xc3\xb3 a Eivissa i els ter\xc3\xa7os que queden desforestats s\xc3\xb3n h\xc3\xa0bils per a l\'agricultura. El 1822 s\'instaura breument el primer ajuntament de l\'illa, reinstaurat el 1837 i novament suprimit entre 1870 i 1888. Durant el darrer ter\xc3\xa7 del segle XIX i el primer ter\xc3\xa7 del segle XX es produeix una gran emigraci\xc3\xb3 masculina a cuba, l\'Uruguai i l\'Argentina, propiciant l\'apel\xc2\xb7latiu, per part dels eivissencs, de l\'"Illa de ses dones". Els ingressos de l\'emigraci\xc3\xb3, majorit\xc3\xa0riament temporal, suposaren un augment del nivell de vida._NEWLINE_Una dada important \xc3\xa9s la construcci\xc3\xb3 de can Marroig per obra del mallorqu\xc3\xad Antoni Marroig Bonet l\'any 1874. En aquella finca hi impuls\xc3\xa0 noves formes de conreu, especialment de vinya, enfocades al comer\xc3\xa7. A ra\xc3\xb3 d\'aix\xc3\xb2 va fer construir-hi cinc pous amb els seus respectius molins i s\xc3\xadnies a l\'interior de la finca. Tamb\xc3\xa9 va comprar bona part de les Salines de Formentera. Aquesta revoluci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola que experiment\xc3\xa0 aquesta finca impuls\xc3\xa0 l\'economia de Porto-sal\xc3\xa8 on s\'impuls\xc3\xa0 la figura del majoral i molts habitants anaren a treballar-hi com a jornalers.\n_START_SECTION_\nPrimera meitat del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nCan Marroig seguia essent la finca innovadora de l\'illa i s\'hi introdu\xc3\xad l\'activitat ramadera amb la cria de conills d\'angora, pollastres, oques i \xc3\xa0necs. L\'auge econ\xc3\xb2mic de la fam\xc3\xadlia Marroig era tan gran que constru\xc3\xafren la casa senyorial d\'estil mallorqu\xc3\xad que corona la finca. Aquesta casa senyorial amb celler i casa pel majoral, als anys 30 impuls\xc3\xa0 un negoci completament nou a l\'illa i precursora: l\'agroturisme amb l\'hotel IFA, que funcion\xc3\xa0 entre els anys 1933 i 1936, any que esclat\xc3\xa0 la Guerra Civil Espanyola truncant aquestes innovadores empreses dels Marroig. Al voltant de l\'hotel es va forjar una llegenda que va anar circulant per totes les cases de Porto-sal\xc3\xa8 i la resta de l\'illa sobre els h\xc3\xa0bits judaics dels senyors Marroig, que han quedat m\xc3\xa9s en mite que en realitat. La zona d\'es Estanyets, a l\'Estany des Peix, va ser un intent d\'ampliar les salines de Formentera que port\xc3\xa0 a terme una empresa mallorquina esperonada per la fam\xc3\xadlia Marroig que havia posat els ulls en el potencial econ\xc3\xb2mic d\'aquest estany._NEWLINE_L\'anarquisme va esdevenir el referent pol\xc3\xadtic de l\'illa, amb una llarga vaga dels treballadors saliners iniciada el 1931 i una important mobilitzaci\xc3\xb3 social en demanda d\'un \xc3\xbas comunitari de l\'Estany des Peix. A l\'inici de la Guerra Civil Espanyola l\'illa \xc3\xa9s ocupada unes setmanes pel capit\xc3\xa0 republic\xc3\xa0 Alberto Bayo Giroud, per\xc3\xb2 l\'ocupaci\xc3\xb3 del b\xc3\xa0ndol nacional s\'impos\xc3\xa0 a Formentera des del comen\xc3\xa7ament de la Guerra._NEWLINE_L\'any 1940 es va instal\xc2\xb7lar la col\xc3\xb2nia penitenci\xc3\xa0ria que encara mig resta, ru\xc3\xafnosa, a la sortida de la Savina. Per all\xc3\xad hi varen passar m\xc3\xa9s de 1000 presos pol\xc3\xadtics on en moriren un centenar per inanici\xc3\xb3. Les cr\xc3\xb2niques expliquen que va ser un dels campaments m\xc3\xa9s durs i amb unes condicions m\xc3\xa9s prec\xc3\xa0ries de tot l\'Estat.\n_START_SECTION_\nSegona meitat del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nLa v\xc3\xa9nda administrativa aprovada l\'any 1983 no coincideix amb la v\xc3\xa9nda tradicional que inclo\xc3\xafa el quart de Llegua d\'Antoni Blanc i els territoris que quedaven a ponent d\'aquest quart de llegua (1699) fins a la mar. Ara una part del territori tradicional de Porto-sal\xc3\xa8 est\xc3\xa0 incl\xc3\xb2s a la nova v\xc3\xa9nda de la Miranda, fet molt pol\xc3\xa8mic entre els vesins porto-salers._NEWLINE_Aquesta variaci\xc3\xb3 territorial administrativa-tradicional cre\xc3\xa0 un greu rebuig per part dels vesins de Porto-sal\xc3\xa8 que, d\'una forma o altra havien quedat organitzats en altres v\xc3\xa9ndes. Sobretot durant la d\xc3\xa8cada de 1980 i part de la de 1990 es protagonitzaren nombroses protestes c\xc3\xadviques com la protesta en que el vesinat va acordar d\'anar a l\'Ajuntament per entregar-hi les plaques identificatives de les cases, desclavades pels propietaris. Avui en dia encara no \xc3\xa9s un model acceptat per bona part de la societat formenterera.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nPorto-sal\xc3\xa8 \xc3\xa9s un dels top\xc3\xb2nims m\xc3\xa9s antics de Formentera. Ja \xc3\xa9s present en documents del segle XIII i posteriors documents i portolans dels segles XVI, XVII i XVIII. En documents cartogr\xc3\xa0fics \xc3\xa9s on pren m\xc3\xa9s rellev\xc3\xa0ncia per mor de l\'exist\xc3\xa8ncia de l\'Estany des Peix, el Cal\xc3\xb3 de s\'Oli i la Savina. Aix\xc3\xb2 permet pensar que el top\xc3\xb2nim, que engloba tamb\xc3\xa9 una part interior de la banda occidental de Formentera, ve donat per la gran quantitat de costa i els recessos que t\xc3\xa9 per a les embarcacions. La seua etimologia ve donada pel mot d\'origen mossar\xc3\xa0bic portus que ve de l\'arrel llatina PORTUS, port i un determinant poc clar. Una proposta \xc3\xa9s que el derivat Sal\xc3\xa8 provingui de SALORIUS, que \xc3\xa9s un mot relacionat amb la ind\xc3\xbastria de la sala\xc3\xb3 del peix. Coromines, en canvi, proposa que el determinant puga provenir del mot \xc3\xa0rab Sal\xc3\xach, que significaria Bo. En cas de ser, la versi\xc3\xb3 de Coromines, encertada, el top\xc3\xb2nim vendria a significar "Port Bo", fet que lligaria plenament amb la situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica d\'aquest tram de costa._NEWLINE_Aquest top\xc3\xb2nim ha donat bastants mals de caps a l\'hora d\'escriure\'s a finals del segle XX. Formes com Portussaler o qualsevol altra variant que hom pugui imaginar han estat escrites i plantejades. Seguint la normativa de la llengua catalana la forma aprovada va ser la normalitzada Porto-Sal\xc3\xa8, per\xc3\xb2 aix\xc3\xad i tot, la Universitat de les Illes Balears, considerant la part\xc3\xadcula Porto una forma pronominalitzada comparable a les m\xc3\xbaltiples que es troben arreu de l\'arxip\xc3\xa8lag balear com Portopi o Portocolom, estipul\xc3\xa0 que la forma Portossal\xc3\xa8 \xc3\xa9s v\xc3\xa0lida.\n_START_SECTION_\nTerreny\n_START_PARAGRAPH_\nLa costa de Porto-sal\xc3\xa8 s\'acosta, en bona part, al que se\'n diu costa esglaonada entre Cala Saona i la Punta de sa Pedrera. \xc3\x89s a dir, est\xc3\xa0 composta per roquissars que no poden arribar a anomenar-se penya-segats. La resta, el que compr\xc3\xa8n el Cal\xc3\xb3 de s\'Oli, ses Bassetes i sa Boca estan compostos per costa baixa, generalment rocosa tot i tenir trams formats de platja. La v\xc3\xa9nda no presenta canvis de nivells abruptes. Cap a la zona que pertany administrativament a la v\xc3\xa9nda de sa Mirada, que \xc3\xa9s on hi ha el punt de m\xc3\xa0xima al\xc3\xa7ada, arriba als 65 metres._NEWLINE_Aix\xc3\xad i tot el que m\xc3\xa9s caracteritza l\'orografia de Porto-sal\xc3\xa8 \xc3\xa9s l\'Estany des Peix. La seua import\xc3\xa0ncia econ\xc3\xb2mica ja est\xc3\xa0 reflectida en diversos documents medievals i ha estat present en bona part dels habitants d\'aquesta regi\xc3\xb3 formenterera. A l\'Estany des Peix la poblaci\xc3\xb3 de Portossal\xc3\xa8 hi ha interaccionat durant els segles per obtenir recursos materials molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la pesca: com fusta, arena o pedra. Pel que fa a la vegetaci\xc3\xb3 als usos del s\xc3\xb2l, la v\xc3\xa9nda de Portossal\xc3\xa8 presenta les mateixes tipologies que la resta de Formentera. L\'\xc3\xbanic nucli urb\xc3\xa0 que toca amb la v\xc3\xa9nda \xc3\xa9s la Savina. A la riba sud de l\'Estany des Peix i les terres m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2ximes a la carretera de Portossal\xc3\xa8 s\xc3\xb3n els s\xc3\xb2ls m\xc3\xa9s urbanitzats de la v\xc3\xa9nda. Les majors superf\xc3\xadcies de savinars i pinars es troben al nord de Cala Saona i a la finca de can Marroig.'