b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Pere Nolasc (Barcelona)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 ubicat al districte de Ciutat Vella, l'antiga Esgl\xc3\xa9sia de Sant Sever i Sant Carles Borromeu \xc3\xa9s una construcci\xc3\xb3 actualment a\xc3\xafllada al bell mig de la pla\xc3\xa7a de Castella, urbanitzada durant la d\xc3\xa8cada del 1940 en l'empla\xc3\xa7ament anteriorment ocupat pel convent dels pares Pa\xc3\xbcls._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal, fruit de la restauraci\xc3\xb3 duta a terme per Adolf Florensa durant la d\xc3\xa8cada de 1940 presenta la porta principal protegida per cinc trams de p\xc3\xb2rtic allindanat sobre columnes toscanes de pedra, elements reaprofitats de l'antic claustre conventual. A l'interior d'aquest p\xc3\xb2rtic hi ha el protal d'acc\xc3\xa9s, fet amb pedra de Montju\xc3\xafc, flanquejat per dues pilastres cor\xc3\xadnties que sostenen un front\xc3\xb3 triangular. L'entaulament cont\xc3\xa9 el bust esculpit d'un querub\xc3\xad. La fa\xc3\xa7ana principal, com totes les fa\xc3\xa7anes de l'esgl\xc3\xa9sia es presenta totalment revestida amb morter de color crema, a excepci\xc3\xb3 feta dels principals elements arquitect\xc3\xb2nics (cadenes d'angle, pilars i obertures) i ornamentals (cornises i frontons). Damunt del p\xc3\xb2rtic que protegeix l'acc\xc3\xa9s hi ha una gran balconada tancada amb balustres de pedra al que s'accedeix per mitj\xc3\xa0 de dues portes ubicades a la base de les torres. Aquesta balconada est\xc3\xa0 presidida per un plaf\xc3\xb3 cer\xc3\xa0mic obrat l'any 1947 en estil neobarroc per Joan Guivernau que presenta la Mare de D\xc3\xa9u de la Merc\xc3\xa8 i Sant Pere Nolasc amb la ciutat i el port de Barcelona al fons. Aquest plaf\xc3\xb3 presenta un potent emmarcament petri en forma d'arc escarser motllurat vinculat a un \xc3\xb2cul superior que d\xc3\xb3na llum a l'interior del cor de l'esgl\xc3\xa9sia. La part superior de la fa\xc3\xa7ana compta amb dues torres-campanar de planta quadrangular, acabades amb pedra i ornades amb pilastres toscanes i un arc de mig punt per cada costat. Aquestes torres flanquegen la teulada de l'esgl\xc3\xa9sia, que fa aparent la seva formulaci\xc3\xb3 de doble vessant a trav\xc3\xa9s d'un cornissament de perfil triangular._NEWLINE_Les dues fa\xc3\xa7anes laterals s\xc3\xb3n pr\xc3\xa0cticament id\xc3\xa8ntiques i destaquen per la seva austeritat. Tanmateix, cal ressaltar la pres\xc3\xa8ncia del contrafort que sost\xc3\xa9 la volta amb el seu perfil corb i els brolladors que s'hi adossen, esculpits en forma de voluta. El presbiteri es fa evident a les fa\xc3\xa7anes laterals per mitj\xc3\xa0 del seu perfil en doble vessant i angles arrodonits i, sobretot, per l'obertura dels finestrals que il\xc2\xb7luminen l'interior, emmarcats amb llindes i muntants petris motllurats coronats per un front\xc3\xb3 semicircular sobre m\xc3\xa8nsules. Des d'aquesta banda tamb\xc3\xa9 es pot observar la gran c\xc3\xbapula que corona el presbiteri, amb una base coberta amb rajoles de cartab\xc3\xb3 i un desenvolupament en escates de cer\xc3\xa0mica vidrada groga i verda. Rematant la c\xc3\xbapula, hi ha un gran gerro de flors de pedra. Encara que les c\xc3\xbapules de cer\xc3\xa0mica s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s habituals a l'arquitectura de l'extrem meridional de Catalunya i al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, a Barcelona tamb\xc3\xa9 hi ha un exemplar similar i contemporani a aquesta en l'Esgl\xc3\xa9sia Castrense de la Ciutadella. La fa\xc3\xa7ana posterior, molt intervinguda per Florensa, recull les depend\xc3\xa8ncies de l'esgl\xc3\xa9sia i evidencia la pres\xc3\xa8ncia del cambril de la verge per mitj\xc3\xa0 d'una estructura flotant i de l'absis per mitj\xc3\xa0 d'un cornissament de perfil circular._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia presenta una sola nau amb quatre capelles laterals intercomunicades, amb tribuna superior i un cor elevat als peus de l'edifici. La nau est\xc3\xa0 coberta per una volta de can\xc3\xb3 amb llunetes, i els arcs torals reposen sobre grans pilastres de capitell compost. Les capelles laterals, cobertes amb voltes d'aresta contenen quatre retaules del segle XVIII: el de la Crucifixi\xc3\xb3, el del Sagrat Cor, el de Sant Ramon Nonat i el de Sant Josep._NEWLINE_El presbiteri, de grans dimensions, es troba al fons d'un fals transsepte cobert per una c\xc3\xbapula rebaixada sobre petxines i sense tambor. Aquest espai va ser decorat amb pintures murals al fresc de Joseph-Bernard Flaugier, que hi realitz\xc3\xa0 una de les seves obres cabdals, tant per la qualitat dels seus acabats com per llurs dimensions (387m2). El fresc que orna el presbiteri \xc3\xa9s una obra mestra del trompe-l'oeil que multiplica visualment la profunditat de l'esgl\xc3\xa9sia i serveix d'emmarcament al cambril, presidit per una imatge de la Verge de la Merc\xc3\xa8. Consisteix en un fals baldaqu\xc3\xad format per pilastres i columnes compostes de color gris i ocre a imitaci\xc3\xb3 de la pedra natural i l'or, tot ornat amb falses escultures monumentals. Flanquejant el cambril, s'hi veuen les figures de Sant Pere i de Sant Pau. El cos superior consisteix en un entaulament mixtilini ornat a base de grans volutes on reposen les figures de les patrones de Barcelona: Santa Eul\xc3\xa0lia (amb la creu en aspa on va ser martiritzada) i Santa Madrona (amb el vaixell amb qu\xc3\xa8 arrib\xc3\xa0 a la ciutat, procedent de Tessal\xc3\xb2nica). Rematant aquest baldaqu\xc3\xad hi ha un medall\xc3\xb3 amb un fals relleu de Jesucrist com a Bon Pastor._NEWLINE_Les petxines que sostenen la c\xc3\xbapula presenten el mateix joc de trompe-l'oeil escult\xc3\xb2ric, ja que presenten en grisalla, com sortint dels murs, les figures de quatre pares de l'Esgl\xc3\xa9sia: Sant Gregori, Sant Ambr\xc3\xb2s, Sant Agust\xc3\xad i Sant Jeroni acompanyats d'\xc3\xa0ngels que sostenen llurs escrits. La c\xc3\xbapula reposa sobre un cornissament ornat a base de fullatge i un fris amb vint-i-quatre \xc3\xa0ngels encarats a l'altar portant els estris de la celebraci\xc3\xb3 eucar\xc3\xadstica: un calze, un encenser, una campaneta, una mitra, etc. La c\xc3\xbapula es conceb\xc3\xa9 com un immens \xc3\xb2cul a trav\xc3\xa9s del qual es veu una gl\xc3\xb2ria celestial en forma d'apoteosi a la Mare de D\xc3\xa9u. S'hi pot veure la Verge entronitzada damunt d'un n\xc3\xbavol coronada per la Sant\xc3\xadssima Trinitat, acompanyada de Sant Josep amb la vara florida, dels ap\xc3\xb2stols (entre els quals destaca Sant Pere) i dels profetes (entre els quals destaquen Elies i Mois\xc3\xa8s). La composici\xc3\xb3 es completa amb sants i santes fundadors d'ordes religiosos, monjos i cavallers en actitud orant i un cor d'\xc3\xa0ngels._NEWLINE_Els pilars cantoners sobre els quals reposen les petxines de la c\xc3\xbapula presenten quatre forn\xc3\xadcules emmarcades amb motllures en estuc i que contenen les imatges policromades de quatre sants mercedaris: Santa Maria de Cervell\xc3\xb3, Sant Pere Nolasc, Sant Serapi i Sant Pere Pascual. A la dreta de l'altar, sota la imatge de Santa Maria de Cervell\xc3\xb3, hi ha el sagrari, una obra de fusteria policromada i sobredaurada que reempla\xc3\xa7a un sagrari anterior, tancat amb una imatge de crist obra del c\xc3\xa8lebre pintor Antoni Viladomat i Manalt.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEntre 1705 i 1716, poc despr\xc3\xa9s d'establir-se a Barcelona, l'orde dels Pa\xc3\xbcls o de la Congregaci\xc3\xb3 de la Missi\xc3\xb3 de Sant Vicen\xc3\xa7 de Pa\xc3\xbcl, constru\xc3\xad el seu convent conegut com a Casa de Sant Sever a la desembocadura del carrer dels Tallers amb el Baluard de Tallers. Vers l'any 1800 el pintor d'origen proven\xc3\xa7al Joseph-Bernard Flaugier, que poc despr\xc3\xa9s seria nomenat director de l'acad\xc3\xa8mia de la Llotja, s'encarreg\xc3\xa0 de la redecoraci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica de la capella conventual._NEWLINE_Durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s, i m\xc3\xa9s concretament des de 1808, el convent fou utilitzat per les tropes napole\xc3\xb2niques com a Hospital Militar. Aquesta funci\xc3\xb3 es mantingu\xc3\xa9, a excepci\xc3\xb3 de dos breus per\xc3\xadodes (1813-1821 i 1822-1823, en qu\xc3\xa8 fou f\xc3\xa0brica de tabac), fins a l'any 1942, quan el convent fou transferit a l'Ajuntament de Barcelona. Havent acabat les obres del nou Hospital Militar de la Vall d'Hebron, l'any 1943 l'ajuntament enderroc\xc3\xa0 les antigues depend\xc3\xa8ncies del convent-hospital per tal de construir l'actual pla\xc3\xa7a de Castella. En aquesta operaci\xc3\xb3 es decid\xc3\xad conservar tan sols l'esgl\xc3\xa9sia, que seria restaurada fins al 1947 per Adolf Florensa i Ferrer, autor de la torre oriental i del p\xc3\xb2rtic d'acc\xc3\xa9s realitzat amb peces de l'antic claustre del convent. Arran d'aquesta restauraci\xc3\xb3, l'any 1945 es va posar al descobert la c\xc3\xbapula hemisf\xc3\xa8rica original fins llavors oculta rere la c\xc3\xbapula rebaixada ornada per Flaugier. Aquella c\xc3\xbapula origin\xc3\xa0ria conserva les restes d'una composici\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica que representa la Coronaci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u per la Sant\xc3\xadssima Trinitat.  Un cop finalitzada la restauraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia, l'Ajuntament en lliur\xc3\xa0 l'usdefruit a l'orde dels mercedaris, que en prengueren possessi\xc3\xb3 el setembre de 1947 amb la inauguraci\xc3\xb3 del plaf\xc3\xb3 cer\xc3\xa0mic obrat per Joan Givernau a la fa\xc3\xa7ana principal._NEWLINE_El 22 d'agost de 1969 la capella fou erigida com a parr\xc3\xb2quia sota l'advocaci\xc3\xb3 de Sant Pere Nolasc, fundador de l'Orde dels Mercedaris.  _NEWLINE_Els darrers treballs de restauraci\xc3\xb3, dirigits per l'Ajuntament entre 1998 i 1999, han servit per consolidar la c\xc3\xbapula origin\xc3\xa0ria, de la que es va extreure un fragment pict\xc3\xb2ric de 50x40 cm en l'actualitat exposat vora l'altar major."