b'\n_START_ARTICLE_\nPatrimoni arqueol\xc3\xb2gic i hist\xc3\xb2ric d\'Alcoi\n_START_PARAGRAPH_\nAlcoi compta amb un ric patrimoni arqueol\xc3\xb2gic i hist\xc3\xb2ric, molt d\'ell inscrit en el cat\xc3\xa0leg de B\xc3\xa9ns d\'Inter\xc3\xa8s Cultural. A les muntanyes que envolten la ciutat es troben gran quantitat de jaciments arqueol\xc3\xb2gics per tot el terme municipal. L\'any 1998 l\'Art Rupestre de l\'Arc Mediterrani de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica fou declarat patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Al terme municipal es troben assentaments ib\xc3\xa8rics d\'altura aix\xc3\xad com romans i d\'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica. El nucli antic \xc3\xa9s hereu de l\'urbanisme de la Revoluci\xc3\xb3 Industrial si b\xc3\xa9 fins als nostres dies han arribat testimonis del seu passat medieval. El que difer\xc3\xa8ncia a Alcoi d\'altres poblacions \xc3\xa9s el ric patrimoni arqueol\xc3\xb2gic industrial disseminat per tota la poblaci\xc3\xb3 prop dels llits dels rius que a poc a poc es va recuperant amb la creaci\xc3\xb3 de zones d\'oci, museus i camps arqueol\xc3\xb2gics entre altres actuacions.\n_START_SECTION_\nInvestigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPer la seua orografia calc\xc3\xa0ria a la zona es troben molts abrics i coves que van ser utilitzats pels avantpassats que van poblar aquestes terres. L\'inici dels estudis arqueol\xc3\xb2gics a Alcoi cal que datar-lo el 1884, data en qu\xc3\xa8 l\'enginyer Enric Vilaplana Juli\xc3\xa0, burg\xc3\xa9s il\xc2\xb7lustrat i amic de Joan Vilanova i Piera, descobreix el jaciment arqueol\xc3\xb2gic de Les Llometes, necr\xc3\xb2polis referent en la literatura arqueol\xc3\xb2gica i objecte de discussi\xc3\xb3 p\xc3\xbablica en la premsa local de l\'\xc3\xa8poca. _NEWLINE_El terme municipal d\'Alcoi \xc3\xa9s una zona molt estudiada des de principis del segle XX, publicant-se els resultats de les excavacions a la Serreta, la Mola Alta de Serelles o el mas de Menente per part de la Junta Superior d\'Excavacions i Antiguitats. Destaca el treball de recopilaci\xc3\xb3 i divulgaci\xc3\xb3 de Remigio Vicedo Sanfelipe en la d\xc3\xa8cada del 1920 editant la revista hist\xc3\xb2rica El Archivo de Alcoy (1919-1924), tamb\xc3\xa9 la seua inacabada Historia de Alcoy y su regi\xc3\xb3n (1920-1923 de l\'Eneol\xc3\xadtic als ibers) de quasi mil p\xc3\xa0gines o la Gu\xc3\xada de Alcoy de 1925 amb un rep\xc3\xa0s hist\xc3\xb2ric de la poblaci\xc3\xb3 treball que calaria en Camil Vicedo Molt\xc3\xb3 (la Serreta, l\'Ull del Moro i la Mola d\'Agres), escriptor i arque\xc3\xb2leg que d\xc3\xb3na nom al museu arqueol\xc3\xb2gic de la poblaci\xc3\xb3 fundat el 1945, Ricard Molt\xc3\xb3 Abad, Evarist P\xc3\xa9rez Segura, Ferran Ponsell Cort\xc3\xa9s (el Xarpolar (Planes- Margarida), la cova de la Sarsa (Bocairent), el Salt i la Sarga), Ernest Botella Candela, Santiago Reig Candela i Llu\xc3\xads Gisbert Botella (la Mola Alta de Serelles tots tres) es van dedicar a investigar la Prehist\xc3\xb2ria recent d\'aquestes comarques. Entre 1916 i 1935 l\'esmentada Junta Superior d\'Excavacions i Antiguitats va publicar 136 mem\xc3\xb2ries, 14 d\'\xc3\xa0mbit valenci\xc3\xa0 de les quals 6 estaven dedicades a jaciments d\'aquesta comarca. Anys despr\xc3\xa9s Camil Visedo i Vicent Pascual P\xc3\xa9rez (cova de la Pastora, la cova de l\'Or (Beniarr\xc3\xa9s), Mas d\'En Mir\xc3\xb3, el Puig i la Serreta) van ser nomenats al Servei d\'Investigaci\xc3\xb3 de la Diputaci\xc3\xb3 de Val\xc3\xa8ncia. Menci\xc3\xb3 a banda per a Francisco Jord\xc3\xa1 Cerd\xc3\xa1 catedr\xc3\xa0tic de Prehist\xc3\xb2ria de la Universitat de Salamanca. De les publicacions actuals cal destacar la revista "Recerques del Museu d\'Alcoi".\n_START_SECTION_\nDel Paleol\xc3\xadtic a l\'edat del Bronze\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'\xc3\xa0mbit valenci\xc3\xa0 les primeres proves de poblament es daten per sobre dels 300.000 anys abans del present. Els jaciments arqueol\xc3\xb2gics m\xc3\xa9s antics al terme municipal daten del Paleol\xc3\xadtic mitj\xc3\xa0 (100.000 anys) com s\xc3\xb3n l\'abric del Pastor i el Salt habitat per l\'home de Neandertal, referent a nivell mundial, en ell s\'han documentat les \xc3\xbaniques restes humanes neandertelianes de la comarca i la foguera estructurada, llar, m\xc3\xa9s antiga de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica. D\'aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s t\xc3\xadpica la baixa densitat de poblaci\xc3\xb3 i l\'elevada mobilitat dels humans amb freq\xc3\xbcents episodis de desocupaci\xc3\xb3 dels poblats o coves._NEWLINE_L\'ocupaci\xc3\xb3 humana moderna de la vall del riu d\'Alcoi va ser progressiva durant el Paleol\xc3\xadtic superior per part de bandes de ca\xc3\xa7adors entre l\'any 33000 aC i el 9000 aC i per les dates obtingudes \xc3\xa9s de poc abans dels 8.000 semblen abandonar-se l\'abric de la Falguera i la penya del Comptador de l\'Epipaleol\xc3\xadtic per part d\'aquestes societats ca\xc3\xa7adores._NEWLINE_Pocs segles despr\xc3\xa9s amb un buit documental considerable en tota la vall del riu hi han grups d\'agricultors neol\xc3\xadtics plenament instal\xc2\xb7lats a l\'abric de la Falguera, a Les Llometes i la cova de la Pastora l\'Eneol\xc3\xadtic, i els poblats de l\'edat del Bronze de l\'Altet del Canal\xc3\xads, la Mola Alta de Serelles, el Mas de Menente, el Mas d\'En Mir\xc3\xb3, el Mas del Corral, el Castellar, l\'Alt de l\'Aviaci\xc3\xb3, el Morro del Pla Timonar, l\'Ull del Moro, i el Puig m\xc3\xa9s les coves i avencs utilitzats pels pastors com la cova de la Boira, cova del Conill, Sima Simarro, cova del Cau de les Raboses, Sima del Pinaret del Mas Nou, i sobretots el santuari de la Cova Foradada (Abrics de La Sarga). Es tracta, possiblement, d\'uns dels pocs territoris espanyols que mereixerien ser conservats com un vertader paisatge antr\xc3\xb2pic de l\'Edat del Bronze.\n_START_SECTION_\nL\'Antiguitat\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x88poca ib\xc3\xa8rica i Romana: Al terme municipal es troben documentats 15 assentaments rurals ib\xc3\xa8rics, aix\xc3\xad com nou d\'\xc3\xa8poca romana, alguns d\'ells dins la mateixa ciutat. El m\xc3\xa9s destacat d\'aquesta \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n els poblats ib\xc3\xa8rics d\'altura de La Serreta, El Puig i El Castellar i la necr\xc3\xb2polis romana de l\'Horta Major._NEWLINE_\xc3\x88poca isl\xc3\xa0mica: El principal jaciment \xc3\xa9s el poblat fortificat del Castellar (al-Q\xc3\xbcy) aix\xc3\xad com la troballa de cer\xc3\xa0mica de l\'\xc3\xa8poca en les partides de Barxell, Polop, Torc, Uixola o Benissaid\xc3\xb3. Les necr\xc3\xb2polis del Castellar i Caramanxel aix\xc3\xad com diverses restes de terrasses i s\xc3\xa9quies._NEWLINE_edat mitjana: El Castell de Barxell del (segle XII), declarat B\xc3\xa9 d\'Inter\xc3\xa9s Cultural. Es tracta de les restes m\xc3\xa9s importants de l\'\xc3\xa8poca. Va substituir a l\'enderrocat castell \xc3\xa0rab del Castellar. La seua situaci\xc3\xb3 el permetia controlar la poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab de les partides de Barxex i Polop alhora que formava part de la xarxa de castells fronterers amb el regne de Castella._NEWLINE_Dins de la ciutat la situaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s diversa segons cada cas, les torres de la muralla ja restaurades s\xc3\xb3n la Torre de Na Valora del segle XIII o el Portal de Riquer del segle XVIII, conformat per l\'arc de Sant Roc del segle XVIII i les torres de N\'Ai\xc3\xa7a i la torre-portal de Riquer del segle XIV. Compta a m\xc3\xa9s amb un baluard defensiu de la  guerra de successi\xc3\xb3. La torre de l\'Andana va ser integrada a la rehabilitaci\xc3\xb3 de la placeta de les Xiques. Totes aquestes torres es troben al Raval Vell del nucli antic._NEWLINE_Tant les restes del Portal del Castell i del Portal de Pen\xc3\xa0guila del segle XIII com la Casa del Delme (segles XIV-XV) es troben per restaurar._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n importants les restes rom\xc3\xa0niques i g\xc3\xb2tiques recuperats de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria com l\'arc g\xc3\xb2tic pertanyent al convent de Sant Agust\xc3\xad de la pla\xc3\xa7a de Dins.\n_START_SECTION_\nErmites\n_START_PARAGRAPH_\nAl terme municipal d\'Alcoi existixen dues ermites g\xc3\xb2tiques, la de Sant Antoni Abat (segle XIV) i (segle XVIII), i Sant Crist\xc3\xb2fol. D\'\xc3\xa8poca posterior s\xc3\xb3n l\'ermita de Polop (segle XVIII) amb un Sagrat Cor de Jes\xc3\xbas obra de Ferran Cabrera Cant\xc3\xb3 a la seua esplanada, Barxell dedicada a Sant Josep i Mariola Sant Pere._NEWLINE_Al complex industrial del Molinar es troba una ermita dedicada a la Verge del Pilar inaugurada el dia 30 de novembre de 1840.'