b"\n_START_ARTICLE_\nOtto Ren\xc3\xa9 Castillo\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEs va graduar de batxillerat el 1953 a l'Institut Nacional Central, on pertanyia a l'agrupaci\xc3\xb3 estudiantil Alian\xc3\xa7a de la Joventut Democr\xc3\xa0tica que treballava amb la Rep\xc3\xbablica Escolar Normalista de l'Escola Normal per a Homes com a forma d'autogovern que alenava les escoles p\xc3\xbabliques durant el govern de Jacobo \xc3\x81rbenz. Tamb\xc3\xa9 estava afiliat al Partit Guatemalenc del Treball (PGT)._NEWLINE_El 1954, a causa de la seva oposici\xc3\xb3 al cop d'estat contra el govern d'\xc3\x81rbenz, va exiliar-se  a El Salvador on va treballar en diversos oficis. Va tornar al seu pa\xc3\xads quatre anys despr\xc3\xa9s i va estudiar Dret a la Universitat de San Carlos de Guatemala. Despr\xc3\xa9s d'un any de notable desenvolupament acad\xc3\xa8mic, va partir cap a la Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica Alemanya on va obtenir una beca per a estudiar lletres, la qual va abandonar per integrar-se a un grup de cineastes que filmaven els aixecaments populars de l'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Una vegada m\xc3\xa9s va retornar a Guatemala el 1964, per\xc3\xb2 novament va exiliar-se l'any seg\xc3\xbcent. No obstant aix\xc3\xb2, organitzacions pol\xc3\xadtiques el nomenaren representant del seu pa\xc3\xads en el Comit\xc3\xa8 Organitzador del Festival Mundial de la Joventut i va tenir l'oportunitat de viatjar per diferents pa\xc3\xafsos del m\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nAssassinat\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1966 va tornar a Guatemala i va integrar la guerrilla de les Forces Armades Rebels. Negant-se a romandre en un refugi a la Ciutat de Guatemala, va estar amb els combatents a la Serra de les Mines on es dedic\xc3\xa0 a preparar obres de teatre que els combatents representaven davant dels camperols de la zona per a fer-los arribar el missatge de la guerrilla. Aix\xc3\xad mateix, at\xc3\xa8s que les forces guerrilleres d'aleshores estaven integrades per joves rebels, molts dels quals provenien de les files de l'ex\xc3\xa8rcit i altres eren estudiants de secund\xc3\xa0ria o de la Universitat Nacional m\xc3\xa9s dos professionals (un economista i un antrop\xc3\xb2leg), aquestes mancaven de formaci\xc3\xb3 ideol\xc3\xb2gica, fet pel qual quan Castillo va ingressar a les files del moviment li van assignar la formaci\xc3\xb3 dels combatents en els conceptes te\xc3\xb2rics del marxisme.[_NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un combat amb l'ex\xc3\xa8rcit va ser ferit i capturat per les forces governamentals a la Serra de les Mines juntament amb la guerrillera Nora Paiz. Ambd\xc3\xb3s foren cremats vius el 17 de mar\xc3\xa7 de 1967. D'aquell enfrontament nom\xc3\xa9s va sobreviure el guerriller guatemalenc Pablo Monsanto. En ser capturat, Castillo va ser condu\xc3\xaft a la base militar de Zacapa i torturat brutalment per un capit\xc3\xa0 de l'ex\xc3\xa8rcit guatemalenc. La tortura dur\xc3\xa0 cinc dies i despr\xc3\xa9s va morir cruelment cremat viu al costat d'altres tretze col\xc2\xb7laboradors de la insurrecci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu poema m\xc3\xa9s recordat es titula \xc2\xabV\xc3\xa1monos patria a caminar, yo te acompa\xc3\xb1o\xc2\xbb. Segons Roque Dalton:\n_START_SECTION_\nL'Estat guatemalenc demana perd\xc3\xb3 a la fam\xc3\xadlia de Castillo\n_START_PARAGRAPH_\nEl president de Guatemala, \xc3\x81lvaro Colom, va demanar perd\xc3\xb3 a la fam\xc3\xadlia del poeta guatemalenc pel seu brutal i salvatge assassinat en mans d'agents de l'Estat perpetrat el 1967 al departament de Zacapa, a l'est del pa\xc3\xads. En una cerim\xc3\xb2nia especial realitzada al Palau Nacional de Cultura, Colom, en representaci\xc3\xb3 de l'Estat guatemalenc, va lamentar el dany ocasionat a la fam\xc3\xadlia del poeta, a les lletres del pa\xc3\xads i a la societat en general."