b'\n_START_ARTICLE_\nEduard Toda i G\xc3\xbcell\n_START_SECTION_\nInfantesa i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nFill natural d\'Eduard de Toda i Albertos (alcalde de Reus) i de Francesca G\xc3\xbcell i Mercader, Eduard Toda fou educat per la mare i pel seu oncle el periodista i pol\xc3\xadtic reusenc Josep G\xc3\xbcell i Mercader, ja que el pare es desentengu\xc3\xa9 del fill tot i recon\xc3\xa8ixer-lo legalment. _NEWLINE_Estudi\xc3\xa0 a les Escuelas P\xc3\xadas de Reus, on es va graduar com a batxiller en Arts l\'any 1869 amb 14 anys i mig. Estudi\xc3\xa0 amb Antoni Gaud\xc3\xad, amb qui mantingu\xc3\xa9 una gran amistat, i amb Josep Ribera i Sans. Entre els tres, elaboraren un projecte de restauraci\xc3\xb3 del Monestir de Poblet, i el 1870 publicaria el llibre Poblet: descripci\xc3\xb3n hist\xc3\xb3rica. Aquest no va ser l\'\xc3\xbanic projecte elaborat pels tres amics, ja que tamb\xc3\xa9 van crear un peri\xc3\xb2dic manuscrit, El Arlequ\xc3\xadn, en el qual Toda i Ribera posaven la lletra i Gaud\xc3\xad els dibuixos. Aquesta amistat no fou nom\xc3\xa9s de joventut, perqu\xc3\xa8 Toda record\xc3\xa0 al llarg de la seva vida als seus amics: en el cas d\'Antoni Gaud\xc3\xad, Toda col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en un suplement del diari El Mat\xc3\xad sobre Gaud\xc3\xad, titulat Suplement d\'Homenatge a Antoni Gaud\xc3\xad.  Respecte a Josep Ribera i Sans, Toda tamb\xc3\xa9 mostra la seva admiraci\xc3\xb3 i com a homenatge p\xc3\xb2stum al seu amic public\xc3\xa0 El doctor Josep Ribera y Sans.\n_START_SECTION_\nEstudis i inici de la carrera professional\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1870, Toda tria Madrid per a cursar la carrera de Dret, abandonant la idea de fer tamb\xc3\xa9 la carrera de Lletres. Segons Eufemi\xc3\xa0 Fort i Cogul, Toda assol\xc3\xad l\'any 1873 la llicenciatura en Dret Civil i Can\xc3\xb2nic. Durant la seva estan\xc3\xa7a a Madrid Toda es va allotjar amb la fam\xc3\xadlia Sed\xc3\xb3. Sembla que fou en aquest moment, que gr\xc3\xa0cies al seu oncle conegu\xc3\xa9 a V\xc3\xadctor Balaguer, amb qui mantingu\xc3\xa9 ja una amistat per a tota la vida._NEWLINE_L\'any 1873, gr\xc3\xa0cies a la posici\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica del seu oncle Toda va accedir al Ministeri d\'Estat. L\'agost, fou agregat en comissi\xc3\xb3 de serveis per ajudar en els treballs especials de la Secretaria General del Ministeri, per\xc3\xb2 a l\'octubre la comissi\xc3\xb3 cess\xc3\xa0. En aquest moment, Toda va sol\xc2\xb7licitar poder realitzar els ex\xc3\xa0mens per al c\xc3\xa0rrec d\'agregat diplom\xc3\xa0tic del ministeri i cap a la fi de novembre aprov\xc3\xa0 i en prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 l\'1 de desembre. Eduard Toda fou anomenat escribiente primero tercero de la Interpretaci\xc3\xb3n de Lenguas del Ministeri.\n_START_SECTION_\n1874-1875\n_START_PARAGRAPH_\nDe nou la nova feina no tingu\xc3\xa9 molta durada, perqu\xc3\xa8 les condicions pol\xc3\xadtiques del pa\xc3\xads van fer que es suprim\xc3\xads el c\xc3\xa0rrec aconseguit per Toda. No existeix informaci\xc3\xb3 molt precisa sobre les ocupacions de Toda en aquest moment, per\xc3\xb2 si que es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia d\'algunes publicacions seves: cr\xc3\xb2niques pol\xc3\xadtiques en premsa madrilenya i reusenca, poemes i traduccions. L\'any 1875 l\'Ajuntament de Reus crid\xc3\xa0 a Toda entre altres joves al servei militar, per\xc3\xb2 aquest no es present\xc3\xa0: envi\xc3\xa0 un representant sol\xc2\xb7licitant l\'exempci\xc3\xb3 per ser fill de mare soltera. A favor de Toda van declarar Josep Maria Morlius, republic\xc3\xa0 i qui havia estat president del Centre de Lectura de Reus, i el tamb\xc3\xa9 republic\xc3\xa0 Antoni Estivill. Altres joves van presentar un recurs, per\xc3\xb2 Toda va ser declarat soldat suplent. Finalment per\xc3\xb2, la Diputaci\xc3\xb3 de Tarragona tenint en compte l\'informe de la comissi\xc3\xb3 en el que constava que Toda havia estudiat Dret a Madrid i la mare tenia una posici\xc3\xb3 privilegiada, el va declarar soldat. En aquest per\xc3\xadode, tamb\xc3\xa9 col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 amb diferents diaris: el madrileny La Iberia i el reusenc Las Circunstancias, en els quals aportava cr\xc3\xb2niques sobre pol\xc3\xadtica internacional i nacional.\n_START_SECTION_\nVicec\xc3\xb2nsol a la Xina\n_START_PARAGRAPH_\nA la fi de l\'any 1875, Toda, que es trobava a Madrid, sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0 la pla\xc3\xa7a vacant de vicec\xc3\xb2nsol d\'Espanya per a la ciutat xinesa de Macau, aleshores una col\xc3\xb2nia portuguesa. La petici\xc3\xb3 fou aprovada i Eduard Toda fou nomenat vicec\xc3\xb2nsol de Macau el 14 de gener de 1876, amb nom\xc3\xa9s 21 anys. _NEWLINE_El seu trasllat, dificult\xc3\xb3s en l\'\xc3\xa8poca fou anotat en un dietari que Toda inici\xc3\xa0 el mateix dia que comen\xc3\xa7a la seva aventura: el diumenge 13 de febrer de 1876 en el vaixell Iraouaddy. A partir d\'aquest punt, hagu\xc3\xa9 de fer escales a N\xc3\xa0pols, Port Said, Aden, Ceilan, Singapur i Saigon, fins a arribar a Hong Kong el 24 de Mar\xc3\xa7, on el reb\xc3\xa9 el c\xc3\xb2nsol espanyol Antonio Faraudo y Stagno, i des d\'on es trasllad\xc3\xa0 a Macau. No fou fins al 31 de mar\xc3\xa7 que Toda prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 del c\xc3\xa0rrec._NEWLINE_Les seves primeres impressions de Macau, no s\xc3\xb3n massa bones, tal com es despr\xc3\xa8n de les anotacions del dietari de viatge:_NEWLINE_La vida de los portugueses es sumamente miserable. Algunos soldados de la guarnici\xc3\xb3n, europeos me han pedido limosna. Lo que m\xc3\xa1s incomoda en Macao son los mendigos: no se puede asomarse al balc\xc3\xb3n o salir a la calle sin verse acometido por una turba de mujeres, viejos asquerosos y chiquillos._NEWLINE_A banda d\'aquestes impressions inicials per\xc3\xb2, no tot fou dolent. Al llarg del seu dietari Toda tamb\xc3\xa9 anot\xc3\xa0 visites (per exemple gruta de Cam\xc3\xb5es), jocs que aprengu\xc3\xa9, festes populars, i altres tradicions i costums que cridaren l\'atenci\xc3\xb3 del reusenc._NEWLINE_El 21 de setembre Toda ja no era a Macau, ja que canvi\xc3\xa0 de destinaci\xc3\xb3 amb un company, i fou aprovat pel ministeri, fet pel qual Toda esdev\xc3\xa9 vicec\xc3\xb2nsol a Hong Kong. Fou des de Hong Kong, el juny de 1877 que Toda realitz\xc3\xa0 un petit viatge a Canton, capital de prov\xc3\xadncia xinesa. A l\'abril de l\'any seg\xc3\xbcent, Toda va ser nomenat vicec\xc3\xb2nsol a Canton i Whampoa, tot i que no va prendre possessi\xc3\xb3 del c\xc3\xa0rrec fins a l\'1 de juliol. Setmanes m\xc3\xa9s tard, Toda va comen\xc3\xa7ar un viatge per con\xc3\xa8ixer les illes Filipines, aleshores col\xc3\xb2nia espanyola. A banda de Manila, Toda visit\xc3\xa0 la zona de Pampanga, on finalitz\xc3\xa0 el recorregut tornant a la capital i embarcant des d\'all\xc3\xa0 cap a Canton. Mentre era all\xc3\xa0 va exercir el c\xc3\xa0rrec de c\xc3\xb2nsol a Macau (cess\xc3\xa0 el setembre de 1878). Aquest mateix any, Eduard Toda fou nomenat cavaller de l\'Orde Reial de la Corona de Cambotja i oficial de l\'Orde de l\'Elefant Blanc de Siam (actual Tail\xc3\xa0ndia). A l\'any seg\xc3\xbcent, li fou concedida la placa de segona classe del M\xc3\xa8rit Naval (i el 1893, li donaran la creu blanca de primera classe). Despr\xc3\xa9s de l\'estada a Canton (on estigu\xc3\xa9 durant un any i mig), Eduard Toda va arribar a un acord amb un company per canviar-se les destinacions. Aquest cop, Toda an\xc3\xa0 a Xangai i prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 el 18 d\'octubre. Al novembre de 1881, Toda va fer una excursi\xc3\xb3 a les ru\xc3\xafnes del temple de Tung Hoa i a la ciutat de Nanqu\xc3\xadn i l\'any 1882 va viatjar al Jap\xc3\xb3. El 27 de juliol del mateix any, Toda demana al ministre d\'Estat deu mesos de perm\xc3\xads per recuperar-se d\'una an\xc3\xa8mia provocada per \xc2\xabunas calenturas intermitentes\xc2\xbb tot adjuntant un informe m\xc3\xa8dic. Despr\xc3\xa9s de sis anys de servei, Toda tornava a Espanya per residir a Reus fins a l\'any 1884._NEWLINE_Durant la seva estada a la Xina, Toda desenvolup\xc3\xa0 diferents estudis sobre la hist\xc3\xb2ria de la numism\xc3\xa0tica asi\xc3\xa0tica. Va reunir una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de 13.000 monedes, entre elles 5.000 monedes xineses d\'\xc3\xa8poca imperial. El gruix de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 va ser venuda al Museo Arqueol\xc3\xb3gico Nacional, on encara avui representa la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important de monedes de l\'\xc3\x80sia oriental  d\'un museu espanyol, per b\xc3\xa9 que altres importants documents es conserven al Museu V\xc3\xadctor Balaguer de Vilanova i la Geltr\xc3\xba i a l\'arxiu del Monestir de Poblet, com la c\xc3\xb2pia manuscrita del Qinding Qianlu (Els annals de monedes aprovats per la Cort).\n_START_SECTION_\n1883\n_START_PARAGRAPH_\nToda arrib\xc3\xa0 a Reus el 31 de desembre de 1882, i el 16 de Gener es trasllad\xc3\xa0 a Madrid per nou dies, ja que despr\xc3\xa9s torn\xc3\xa0 a casa. Retornat ja Catalunya, va entrar en contacte amb el moviment literari catal\xc3\xa0 de "La Renaixen\xc3\xa7a" de la m\xc3\xa0 de V\xc3\xadctor Balaguer, que el va introduir al cercle d\'intel\xc2\xb7lectuals, entre els quals era amistosament conegut com el c\xc3\xb2nsol xino. Aquest nou cercle tingu\xc3\xa9 certa influ\xc3\xa8ncia en Toda, qui des d\'aquest moment pass\xc3\xa0 d\'escriure en castell\xc3\xa0 al catal\xc3\xa0. Toda pass\xc3\xa0 sovint temporades a Barcelona, on conegu\xc3\xa9 personatges com \xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0. A m\xc3\xa9s, particip\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 en els Jocs Florals de Barcelona, i col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 amb el diari La Renaixen\xc3\xa7a (iniciant una col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 que duraria fins a l\'any 1886)._NEWLINE_Durant aquest profit\xc3\xb3s any, Toda tamb\xc3\xa9 va fer algunes confer\xc3\xa8ncies a la seu de l\'Associaci\xc3\xb3_NEWLINE_Catalanista d\'Excursions Cient\xc3\xadfiques (ACEC). Tamb\xc3\xa9 realitz\xc3\xa0 amb diversos membres de l\'ACEC,  algunes excursions: Montserrat, el Rossell\xc3\xb3, l\'Empord\xc3\xa0, Poblet i la Conca de_NEWLINE_Barber\xc3\xa0 a m\xc3\xa9s d\'algunes visites (amb el seu amic Francesc Matheu) a diferents punts del Maresme i entorn de Barcelona. Tamb\xc3\xa9 an\xc3\xa0 a Tortosa, acompanyant el pol\xc3\xadtic Emilio Castelar. Tamb\xc3\xa9 durant aquest any, public\xc3\xa0 el seu fam\xc3\xb3s llibre Poblet. Recorts de la Conca de Barber\xc3\xa1. Tamb\xc3\xa9 en aquest moment, Toda va vendre al Museo Arqueol\xc3\xb3gico Nacional una important col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de numism\xc3\xa0tica oriental. A m\xc3\xa9s, entre aquest any i 1884, Toda tamb\xc3\xa9 particip\xc3\xa0 en la fundaci\xc3\xb3 de l\'Associaci\xc3\xb3 Catalanista de Reus._NEWLINE_El Febrer de 1884, Toda sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0 un trasllat de destinaci\xc3\xb3 a Europa, per tal d\'evitar les malalties que havia contret a l\'Orient Lluny\xc3\xa0. Acompany\xc3\xa0 aquesta sol\xc2\xb7licitud amb un certificat_NEWLINE_m\xc3\xa8dic signat pel seu antic company, Josep Ribera i Sans, qui recomanava que Toda havia d\'allunyar-se de climes com el de l\'Orient Lluny\xc3\xa0. _NEWLINE_El 19 de febrer li fou comunicat que havia de tornar al no haver-hi vacants per a Europa, i Toda present\xc3\xa0 per escrit la seva negativa. Finalment, i despr\xc3\xa9s d\'una situaci\xc3\xb3 administrativa tensa, tot es resolgu\xc3\xa9 amb el trasllat de Toda a Egipte.\n_START_SECTION_\nToda a Egipte\n_START_PARAGRAPH_\nEl 5 de mar\xc3\xa7 de 1884, Toda fou nomenat vicec\xc3\xb2nsol al Caire i abandon\xc3\xa0 Reus a l\'Abril per anar cap a Barcelona. El dia 5 d\'Abril, Toda sort\xc3\xad cap a Fran\xc3\xa7a i en companyia del jove escultor tortos\xc3\xad Agust\xc3\xad Querol, arrib\xc3\xa0 a Marsella, on enlla\xc3\xa7a amb un expr\xc3\xa9s que va a Ni\xc3\xa7a. L\'aventura d\'Eduard Toda es pot seguir gr\xc3\xa0cies al seu diari, pel qual sabem que de Ni\xc3\xa7a pass\xc3\xa0 a Montecarlo, des d\'on tornaren a Ni\xc3\xa7a per anar a visitar G\xc3\xa8nova.Toda tamb\xc3\xa9 visitar\xc3\xa0 Roma, N\xc3\xa0pols i Brindisi, on comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 ja el trajecte cap a Egipte. La seva arribada fou a Alexandria amb el vapor Tanjore de la flota Peninsular Oriental Anglesa, per traslladar-se despr\xc3\xa9s al Caire._NEWLINE_A partir d\'aquest moment l\'activitat d\'Eduard Toda ser\xc3\xa0 imparable, visitant en la mesura del possible tot el conjunt hist\xc3\xb2ric del pa\xc3\xads i coneixent noves ciutats. Tot i estar al Caire, Toda continu\xc3\xa0 enviant informaci\xc3\xb3 i materials a l\'ACEC, art\xc3\xadcles i notes a diversos diaris: La Renaixensa, El Globo,Las Circunstancias, aix\xc3\xad com progressivament anir\xc3\xa0 formant una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 personal d\'objectes diversos._NEWLINE_A inicis de 1885, Toda emmalalt\xc3\xad de disenteria, per\xc3\xb2 aviat recuperat, torn\xc3\xa0 a la seva activitat de visitar pir\xc3\xa0mides acompanyat de personatges importants. Tot i aix\xc3\xb2, i preocupat pel seu amic, Emilio Castelar va escriure una nota al ministre d\'Estat (en aquell moment Segismundo Moret per tal de comentar-li la preocupaci\xc3\xb3 per Toda i el seu estat de salut. La reina regent, atorg\xc3\xa0 dos mesos de llic\xc3\xa8ncia a Toda per\xc3\xb2 aquest perm\xc3\xads ja arribava tard: feia una setmana que Toda havia sortit a visitar l\'Alt Egipte i N\xc3\xbabia, viatge en el qual Toda particip\xc3\xa0 en la descoberta de la tomba encara intacta a Deir el Medina. _NEWLINE_Me trobava \xc3\xa1 Tebas lo dia primer de Febrer del corrent any. Invitat per l\'expedici\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica del govern egipci, dirigida per lo professor Maspero pera recorrer l\'alt Egipte, ab ella vaig passar prop de tres mesos en tan interessants regions. En lo dia avants citat, estant \xc3\xa1 a la cayguda de la tarde ab lo barco amarrat al peu dels molls del temple de Amenophis \xc3\xa1 Luxor, arrib\xc3\xa1 un beduh\xc3\xad \xc3\xa1 bordo ab la nova d\'haver descubert un sepulcre egipci, encara intacte, en la ribera esquerra del sagrat riu. Sent ja massa tart pera trasladarnos al lloch que citava, aplassarem la expedici\xc3\xb3 fins al seg\xc3\xbcent dia. _NEWLINE_De bon mat\xc3\xad atravess\xc3\xa1rem lo Nil y la plana de Tebas fins als colossos de Memnon; entr\xc3\xa1rem en lo desert y al cap de mitja hora de penosa marxa per lo desert, arrib\xc3\xa1rem al pou de la nova tomba. Ple d\'emoci\xc3\xb3 vaig baixarhi, una corda lligada al cos, trobant al fons del pou una cambra nua y en un rec\xc3\xb3 \xc3\xa1 la dreta un corredor en pla inclinat, que seguia fins \xc3\xa1 la porta del sepulcre. Aquesta, feta de fusta, estava intacte... _NEWLINE_Toda particip\xc3\xa0 en l\'excavaci\xc3\xb3 de la tomba de Sennedjem, la qual ell anomenar\xc3\xa0 Tomba de Son Not\xc3\xa9m i realitz\xc3\xa0 la mem\xc3\xb2ria de l\'excavaci\xc3\xb3. Aquest fet \xc3\xa9s el que sit\xc3\xbaa a Toda com el primer egipt\xc3\xb2leg catal\xc3\xa0 (i espanyol)._NEWLINE_Toda torn\xc3\xa0, i el 7 de Maig ja era a Barcelona realitzant confer\xc3\xa8ncies sobre el seu llarg viatge. Tamb\xc3\xa9 explic\xc3\xa0 les seves aventures a Vilanova i la Geltr\xc3\xba. All\xc3\xa0, el seu amic V\xc3\xadctor Balaguer havia creat ja la instituci\xc3\xb3 que porta el seu nom, i a la que Toda regal\xc3\xa0 una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'objectes procedents d\'Egipte. _NEWLINE_Toda notific\xc3\xa0 a Madrid la troballa, l\'excavaci\xc3\xb3 i els objectes, a m\xc3\xa9s de lliurar la corresponent mem\xc3\xb2ria de l\'excavaci\xc3\xb3. Aquest fet li vadria un lloc com a acad\xc3\xa8mic a la Real Academia de la Historia. Tamb\xc3\xa9 aquest any, 1886 Toda seria anomenat cavaller de l\'Orde de Carles III. _NEWLINE_El gener de 1887, la regent Maria Cristina aprov\xc3\xa0 adquirir per al Museo Arqueol\xc3\xb3gico Nacional, la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'antiguitats portada per Toda per un valor de vint-i-set mil cinc-centes pessetes. Aquest mateix any, sent encara vicec\xc3\xb2nsol al Caire fou designat per anar a Sardenya en comissi\xc3\xb3 de serveis.\n_START_SECTION_\nSardenya\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de partir cap a Sardenya, Toda realitz\xc3\xa0 un viatge cap al mes d\'Abril per terres andaluses amb la idea de fer rep\xc3\xb2s. El mes de Maig, sort\xc3\xad ja cap a Sardenya i el primer de Juny ja estava instal\xc2\xb7lat a C\xc3\xa0ller. Cap al mes de Setembre, Toda va fer el primer viatge cap a l\'Alguer i all\xc3\xa0 descobr\xc3\xad amb sorpresa com la llengua catalana encara estava viva entre els seus habitants: la perviv\xc3\xa8ncia de l\'alguer\xc3\xa8s era desconeguda durant els segles XVIII i XIX i fou mentres era c\xc3\xb2nsol a Sardenya, que va informar de l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una llengua que no era sard ni itali\xc3\xa0. Va redescobrir la perviv\xc3\xa8ncia de l\'alguer\xc3\xa8s i la va donar a con\xc3\xa8ixer en dos llibres: Un poble catal\xc3\xa0 d\'It\xc3\xa0lia: L\'Alguer i Records catalans de Sardenya._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'un breu par\xc3\xa8ntesi a Reus degut a les festes de Nadal, Toda se\'n torn\xc3\xa0 a Sardenya per iniciar una segona estada. Aquest cop sembla que abans d\'arribar a la seva destinaci\xc3\xb3, feu una petita estada a Roma. No se sap amb certesa si fou en aquests moments o ja durant la segona est\xc3\xa0 a Sardenya que Toda produ\xc3\xad un bon grapat d\'articles sobre tem\xc3\xa0tica italiana._NEWLINE_L\'inici de la segona estada a l\'illa, es pot situar gr\xc3\xa0cies al dietari del c\xc3\xb2nsol cap a l\'Abril de 1888. Aquesta, dur\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s un parell de setmanes i a principis de Maig sort\xc3\xad de nou cap a Roma, d\'on part\xc3\xad cap a Barcelona i assist\xc3\xad als Jocs Florals de 1888. _NEWLINE_Eduard Toda finalitz\xc3\xa0 la seva estada a Sardenya i, despr\xc3\xa9s d\'una breu estada a Madrid, fou nomenat c\xc3\xb2nsol de H\xc3\xa8lsinki._NEWLINE_Quant al seu exercici com a c\xc3\xb2nsol a H\xc3\xa8lsinki, aquest fou breu. La ciutat, en aquest moment russa (i sota el nom de Helsingfors) no fou gaire de l\'agrat de Toda, qui acostumat als paisatges i temperatures d\'Orient i \xc3\x80frica, no es trob\xc3\xa0 a gust amb el clima g\xc3\xa8lid del nord. El seu viatge s\'inici\xc3\xa0 el 19 de juny de 1889, i despr\xc3\xa9s d\'aturar-se a diferents ciutats del continent, arrib\xc3\xa0 el dia 1 de Juliol. Li agrad\xc3\xa0 tan poc la ciutat, que el dia 4 inici\xc3\xa0 el viatge de tornada, aturant-se de nou en diferents ciutats. Arrib\xc3\xa0 al final de juliol, i durant el mes d\'agost, amb l\'excusa de rep\xc3\xb2s als balne\xc3\xa0ris marx\xc3\xa0 de viatge a Oporto i a Foz de Douro._NEWLINE_Per \xc3\xbaltim, durant aquest per\xc3\xadode sard, hem de situar a Toda un cop m\xc3\xa9s a Sardenya. Aquest tercer viatge, que dur\xc3\xa0 fins a l\'Abril de 1890. En aquest viatge Toda es dedic\xc3\xa0 a la ca\xc3\xa7a de senglars i c\xc3\xa9rvols, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 tenia una missi\xc3\xb3. Sota l\'enc\xc3\xa0rrec de V\xc3\xadctor Balaguer de trobar not\xc3\xadcies que parlessin de la dominaci\xc3\xb3 de la Corona d\'Arag\xc3\xb3 de l\'illa, Toda es f\xc3\xa9u amb uns vint mil documents hist\xc3\xb2rics nacionals. Aquesta darrera part no formava part de l\'encarrec de Balaguer, per\xc3\xb2 Toda consider\xc3\xa0 que la missi\xc3\xb3 assoliria millors resultats amb els documents.\n_START_SECTION_\nAltres missions diplom\xc3\xa0tiques\n_START_PARAGRAPH_\nA banda de les principals missions de Toda com a c\xc3\xb2nsol, han circulat d\'altres m\xc3\xa9s secund\xc3\xa0ries i algunes sense confirmar.  Glasgow n\'\xc3\xa9s la primera, i s\'atribueix cap al 1888. Probablement es tract\xc3\xa0 d\'un nomenament, per\xc3\xb2 sense gaire durada. Tamb\xc3\xa9, i aquesta missi\xc3\xb3 si que es trobaria confirmada, tenim l\'estada d\'Eduard Toda a Le Havre a final de 1895 o principi de 1896. Es troba confirmat per les Cartes normandes, publicades a La Renaixensa._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 podem situar a Toda a Par\xc3\xads l\'any 1898, formant part com a assessor de la Secretaria de la Comissi\xc3\xb3 Espanyola quant als aspectes jur\xc3\xaddics de la Confer\xc3\xa8ncia de Pau entre Espanya i els EUA arran de la Guerra Hispano-Estatunidenca._NEWLINE_Finalment, alguns autors posicionen a Toda al consolat d\'Hamburg cap al 1901, tot i que no queda confirmat. Per \xc3\xbaltim, el c\xc3\xa0rrec que si queda confirmar \xc3\xa9s el seu consulat a Londres, on finalment decid\xc3\xad abandonar la carrera diplom\xc3\xa0tica.\n_START_SECTION_\nFi de la carrera consular\n_START_PARAGRAPH_\nEl 22 de juliol de 1901, Eduard Toda renunci\xc3\xa0 volunt\xc3\xa0riament al c\xc3\xa0rrec per dedicar-se als seus negocis privats i treballar per a l\'empresa naviliera basca Sota, Aznar y Compa\xc3\xb1\xc3\xada.\n_START_SECTION_\nEscornalbou\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a l\'antic terme d\'Escornalbou (avui Riudecanyes, al Baix Camp), Escornalbou fou un antic monestir de canonges de Sant Agust\xc3\xad. Posteriorment fou transferit als frares menors de Sant Francesc, fins que aquests foren exclaustrats el 1835. A partir d\'aquest moment i fins a l\'any 1911 va anar passant per diferents propietaris, fins aquest any, quan Toda el compr\xc3\xa0. A banda de l\'adquisi\xc3\xb3 del monestir, Toda tamb\xc3\xa9 compr\xc3\xa0 una casa a L\'Argentera, on es trasllad\xc3\xa0 a viure la seva mare, i des d\'on van supervisar tant mare com fill les obres del monestir.  Les remodelacions, criticades sovint, es van fer al gust de Toda amb l\'assessorament de tant en tant de Puig i Cadafalch._NEWLINE__NEWLINE_A Escornalbou, Toda s\'an\xc3\xa0 fent casa seva a poc a poc: feu arribar la seva extensa col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de llibres i objectes. En aquest per\xc3\xadode, Toda exerc\xc3\xad un ampli mecenatge: don\xc3\xa0 milers de volums al Centre de Lectura de Reus, a la Biblioteca de Catalunya,  a la Biblioteca de  Montserrat i a la Biblioteca del Museu V\xc3\xadctor Balaguer entre d\'altres. _NEWLINE_Sobre la vida de Toda a Escornalbou, aquest que havia estat tan actiu durant mitja vida, en aquest moment es rodej\xc3\xa0 d\'amics, i ell mateix feia petites estades a Barcelona,Tarragona i Reus. A m\xc3\xa9s de la visita d\'amics (la majoria erudits, escriptors i gent de diversos cercles intel\xc2\xb7lectuals), Toda mantingu\xc3\xa9 una bona relaci\xc3\xb3 amb bona part de la jerarquia eclesi\xc3\xa0stica. Molts d\'aquests homes pernoctaren m\xc3\xa9s d\'un cop a Escornalbou, i fins i tot el cardenal Vidal i Barraquer tenia una cambra per a ell. Tamb\xc3\xa9 el visit\xc3\xa0, el 25 de maig de 1930, Alfons XIII amb Vict\xc3\xb2ria Eug\xc3\xa8nia de Battenberg en el marc d\'un viatge reial al port de Tarragona, pant\xc3\xa0 de Riudecanyes i monestir de Poblet ._NEWLINE_Durant aquest per\xc3\xadode fou elegit membre de la Secci\xc3\xb3 de Ci\xc3\xa8ncies de l\'Institut d\'Estudis Catalans (1916) i president de la Reial Societat Arqueol\xc3\xb2gica Tarraconense. Tamb\xc3\xa9 va exercir altres c\xc3\xa0rrecs de menys rellev\xc3\xa0ncia i va publicar un gran nombre de llibres i articles. Es vincul\xc3\xa0 amb l\'Escola de Bibliotec\xc3\xa0ries i el 1930 va ser-ne nomenat professor.\n_START_SECTION_\nPoblet\n_START_PARAGRAPH_\nEl 14 de juny es creava el patronat del Reial Monestir de Santa Maria de Poblet per El\xc3\xadas Tormo Monz\xc3\xb3 i sota la influ\xc3\xa8ncia d\'Eduard Toda. Per a la composici\xc3\xb3 del patronat foren triats personatges coneguts per la seva erudici\xc3\xb3 i estima al monestir, a m\xc3\xa9s de ser amics de Toda. El primer patronat estigu\xc3\xa9 compost per: Ramon Morenes Garcia Alesson, Lluis Plandiura, Ramon Sabat\xc3\xa9, Jaume Barrera, Fidel de Moragues i Cosme Oliva. En el moment en qu\xc3\xa8 aquest patronat es f\xc3\xa9u c\xc3\xa0rrec del monestir, tres quartes parts dels edificis de Poblet estaven aterrades. Les obres no sempre rodaren perfectament, ja que de 1933 a 1934 hi hagu\xc3\xa9 dificultats econ\xc3\xb2miques; a m\xc3\xa9s, s\'ha de tenir en compte la inestabilitat pol\xc3\xadtica tant a Catalunya com a Espanya fins a l\'esclat de la Guerra Civil el 1936. Tot i aquesta inestabilitat, Toda i els membres del patronat saberen mantenir bones relacions amb els dirigents del moment._NEWLINE_Amb la fi de la Guerra Civil, Toda (ja for\xc3\xa7a anci\xc3\xa0) passar\xc3\xa0 certes dificultats econ\xc3\xb2miques i de posici\xc3\xb3. Quant a la primera q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, per les dificultats de la postguerra i per la p\xc3\xa8rdua progressiva de capital, b\xc3\xa9 per l\'alt nivell de vida o b\xc3\xa9 per alguns familiars que s\'hi acostaven a ell. En aquests moments Toda es desprengu\xc3\xa9 d\'Escornalbou i el vengu\xc3\xa9 a J. M. Llopis, no sense dificultats per cobrar els seus diners, els quals necessitava per fer front al seu manteniment i en gran manera al de la nova comunitat de monjos (vinguts la majoria d\'It\xc3\xa0lia). En segon lloc, quant a la seva posici\xc3\xb3 degut a les seves relacions d\'amistat, la majoria ara exiliades i per les seves relacions amb la Rep\xc3\xbablica. Tot i que en un primer moment fou relegat a vocal del Patronat, el dia 3 de mar\xc3\xa7 de 1940 li era retornada la presid\xc3\xa8ncia (publicant-se en el Bolet\xc3\xadn Oficial el dia 20 de mar\xc3\xa7).\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nEl 14 d\'abril de 1941, poc despr\xc3\xa9s de dinar Toda comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a sentir uns calfreds intensos, i romangu\xc3\xa9 al llit, fent-se c\xc3\xa0rrec d\'ell moss\xc3\xa8n Barrera qui passava all\xc3\xa0 la Setmana Santa i la Comunitat. Eduard Toda mor\xc3\xad el 26 d\'abril de 1941, amb 86 anys i fou enterrat dins una tomba de pedra picada, tocant la paret del creuer de l\'esgl\xc3\xa9sia gran del monestir de Poblet.\n_START_SECTION_\nReconeixements\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Ajuntament de Reus li va dedicar un carrer de la ciutat i un col\xc2\xb7legi p\xc3\xbablic porta el seu nom. A la mateixa ciutat, a la fa\xc3\xa7ana de l\'actual Casa Nav\xc3\xa0s,(Pla\xc3\xa7a Mercadal) tamb\xc3\xa9 es troba una placa que indica que all\xc3\xa0 nasqu\xc3\xa9 Eduard Toda (en l\'antiga casa). La ciutat de Barcelona tamb\xc3\xa9 li ha dedicat un carrer, al barri d\'Horta i al poble d\'Escornalbou s\'hi troba tamb\xc3\xa9 una escultura dedicada al diplom\xc3\xa0tic._NEWLINE_Pel 75\xc3\xa8 aniversari de la seva mort es va organitzar l\'Any Toda. Sota el t\xc3\xadtol Eduard Toda i G\xc3\xbcell. Un reusenc poli\xc3\xa8dric, l\'Ajuntament de Reus, la Diputaci\xc3\xb3 de Tarragona i el Departament de Cultura van programar m\xc3\xa9s d\'una vintena d\'activitats per abordar la figura polifac\xc3\xa8tica de Toda des d\'enfocaments ben diversos: exposicions, confer\xc3\xa8ncies, cicles de lectures, itineraris teatralitzats i lectures de textos per posar al dia la informaci\xc3\xb3 sobre aquest personatge.'