b'\n_START_ARTICLE_\nPeig Sayers\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer com a M\xc3\xa1ir\xc3\xa9ad Sayers al townland de Vicarstown, D\xc3\xban Chaoin, al comtat de Kerry, la filla m\xc3\xa9s petita de la fam\xc3\xadlia. Fou anomenada Peig per la seva mare, Margaret "Peig" Brosnan, de Castleisland. El seu pare Tom\xc3\xa1s Sayers fou un contista reconegut qui va transmetre la majoria dels seus contes a Peig. Als 12 anys va deixar l\'escola i an\xc3\xa0 a treballar com a serventa de la fam\xc3\xadlia Curran, a la paropera vila d\'An Daingean, on va dir que la tractaren b\xc3\xa9. Hi va passar dos anys fins que va tornar a casa a causa d\'una malaltia._NEWLINE_Va passar els anys seg\xc3\xbcents com a empleada dom\xc3\xa8stica treballant per a membres de la creixent classe mitjana sorgida de la Land War. Havia tingut l\'esperan\xc3\xa7a d\'unir-se a la seva millor amiga, C\xc3\xa1it Boland, a Am\xc3\xa8rica, per\xc3\xb2 C\xc3\xa1it li va escriure que havia tingut un accident i que no podia enviar-li la despesa del viatge. Peig es va traslladar a An Blascaod M\xc3\xb3r despr\xc3\xa9s de casar-se amb P\xc3\xa1draig \xc3\x93 Guith\xc3\xadn, un pescador ori\xc3\xbcnd de l\'illa. Ella i P\xc3\xa1draig va tenir onze fills, dels quals en van sobreviure sis._NEWLINE_L\'erudit noruec Carl Marstrander va visitar l\'illa en 1907 i va instar Robin Flower del British Museum, a visitar les Blaskets. Flower va quedar gratament impressionat de les hist\xc3\xb2ries i contes de Peig Sayers. Les va gravar i les va portar a l\'atenci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic._NEWLINE_Cap al 1930 una mestra de Dubl\xc3\xadn, M\xc3\xa1ire N\xc3\xad Chinn\xc3\xa9ide, qui visitava regularment les Blaskets, va instar Peig a contar la hist\xc3\xb2ria de la seva vida al seu fill Miche\xc3\xa1l. Peig no estava alfabetitzada en irland\xc3\xa8s, encara que havia rebut alguna escolaritzaci\xc3\xb3 en angl\xc3\xa8s. Ella dict\xc3\xa0 la seva biografia a Miche\xc3\xa1l, qui envi\xc3\xa0 les p\xc3\xa0gines manuscrites a M\xc3\xa1ire N\xc3\xad Chinn\xc3\xa9ide a Dubl\xc3\xadn, qui se n\'encarreg\xc3\xa0 de l\'edici\xc3\xb3. Foren publicades en 1936._NEWLINE_Des de 1938 va dictar 350 llegendes mitol\xc3\xb2giques, hist\xc3\xb2ries de fantasmes, religioses i folkl\xc3\xb2riques a Seosamh \xc3\x93 D\xc3\xa1laigh de la Irish Folklore Commission._NEWLINE_Peig continu\xc3\xa0 vivint a An Blascaod M\xc3\xb3r fins al 1953, quan l\'illa fou evacuada degut al declivi de poblaci\xc3\xb3. Fou traslladada a un hospital a An Daingean, on va morir eb 1958. Fou enterrada al cementiri de D\xc3\xban Chaoin, Corca Dhuibhne. Els fills que li van sobreviure, excepte Miche\xc3\xa1l, emigraren als Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica i els seus descendents viuen a Springfield (Massachusetts).\n_START_SECTION_\nLlibres\n_START_PARAGRAPH_\nSayers \xc3\xa9s molt coneguda per la seva autobiografia, Peig, ISBN 0-8156-0258-8, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pel folklore contat i d\'altres hist\xc3\xb2ries recollides a Machnamh Seanmhn\xc3\xa1/An Old Woman\'s Reflections, ISBN 978-0-19-281239-1. Els llibres no foren escrits per Peig per\xc3\xb2 els va dictar a altres.\n_START_SECTION_\nCultura popular\n_START_PARAGRAPH_\nA Paddy Whackery, xou televisiu en el canal de televisi\xc3\xb3 en ga\xc3\xa8lic irland\xc3\xa8s TG4, Fionnula Flanagan va fer el paper d\'esperit de Peig Sayers, enviat a Dubl\xc3\xadn a restaurar la fe en l\'irland\xc3\xa8s. Una pe\xc3\xa7a anomenada Peig: The Musical! (co-escrita per Julian Gough, Gary MacSweeney i el Flying Pig Comedy Troupe) est\xc3\xa0 basat llunyanament amb l\'autobiografia de Peig.'