b"\n_START_ARTICLE_\nCeret\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Coromines explica el top\xc3\xb2nim Ceret en el seu Onomasticon Cataloniae... dient que \xc3\xa9s un derivat col\xc2\xb7lectiu en -etum del mot cerasium (cirerer). \xc3\x89s a dir, lloc plantat de cirerers.\n_START_SECTION_\nLa vila de Ceret\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila vella de Ceret est\xc3\xa0 situada dalt d'un tur\xc3\xb3, on est\xc3\xa0 situat l'antic recinte de la vila murada, punt des del qual s'est\xc3\xa9n tur\xc3\xb3 avall sobretot cap al nord i nord-est, anant a cercar la zona m\xc3\xa9s plana del fons de la vall del Tec, per on discorre la carretera general. La vila conserva for\xc3\xa7a b\xc3\xa9 l'antic recinte clos, amb els seus portals i fragments de muralles (part d'aquests llen\xc3\xa7os de muralles actualment ocupats per cases que conserven el recinte, amb alguns elements de les antigues muralles que es conserven a l'interior de les cases), amb l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere al bell mig. En les fotografies a\xc3\xa8ries es pot recon\xc3\xa8ixer perfectament perqu\xc3\xa8 els antics fossats de les muralles foren convertits en passeigs arbrats que marquen clarament l'antic recinte murallat. Dins de la vila vella es distingeixen el Barri d'Avall, el de la Font de l'Amor, el de les Esportelles, o Carrer de les Esportelles, el del Carrer de les Olles, actualment Carrer de Danton, el del Carrer de l'Hospital, ara anomenat Carrer de Pierre Rameil, el de les Eixides, el de l'Era d'en Rodor, ara conegut com les Arcades, o Pla\xc3\xa7a de Pablo Picasso, el de la Pla\xc3\xa7a del Barri, o del Barri d'Avall, el del Pont d'en Jan Sarris i el de la Ruta de la Flora, ara Carrer dels Evadits de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_Els edificis destacats de la vila vella de Ceret s\xc3\xb3n l'antiga capella de Sant Roc, popularment denominada la Capelleta, la Casa Catalana, o Casa del Patrimoni Fran\xc3\xa7oise Claustre, l'antic Hospital de Sant Pere, avui dia Centre de M\xc3\xbasica Popular, el Museu d'Art Modern, la Porta de Fran\xc3\xa7a, la Porta d'Espanya (antigament anomenada dels Moros), a l'Era d'en Rodor, la Sala de la Uni\xc3\xb3, l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Pere i la Torre de les Esportelles._NEWLINE_En superar les muralles, es formaren barris nous, a l'entorn de la vila primitiva. Aix\xc3\xad van anar apareixent els barris del Carrer Llarg del Castell, o Carrer dels Gitanos, en l'actualitat Carrer de Pierre Brune, el del Carrer Nou, actualment anomenat Carrer de Sant Ferriol, el del Carrer Vell, ara Carrer de la Rep\xc3\xbablica, el de la Pla\xc3\xa7a del Castell, ara Pla\xc3\xa7a de la Rep\xc3\xbablica, el del Carrer del Pont, o del Pont de Ceret, o, simplement, el Pont i Venta Farines. _NEWLINE_Amb el creixement urban\xc3\xadstic, el cementiri -ara anomenat Cementiri vell- qued\xc3\xa0 obsolet, insuficient, i es constru\xc3\xad el Cementiri nou a la carretera de Morell\xc3\xa0s. En els eixamplaments moderns, al nord-oest de la vila hi ha la Cooperativa Frut\xc3\xadcola C\xc3\xa9ret Primeurs, la F\xc3\xa0brica de Taps Sabater i la F\xc3\xa0brica de Taps Vidal\xc3\xb3, aquesta darrera a prop de l'antiga Estaci\xc3\xb3 (la Gara), al nord-est l'estadi de Fontcalda i la F\xc3\xa0brica de Taps Peirot, ara en des\xc3\xbas, antigament anomenada Usina de Betes d'en Bard\xc3\xb3 i al sud, l'estadi Llu\xc3\xads Fondecave, al costat del Liceu D\xc3\xa9odat de Severac._NEWLINE_La vila de Ceret ha experimentat un darrer creixement, des del darrer ter\xc3\xa7 del segle XX, a trav\xc3\xa9s d'algunes urbanitzacions allunyades del nucli urb\xc3\xa0, com els Alts de Ceret, situada en terres de l'antic terme de Palol, a llevant del terme, ran del l\xc3\xadmit amb Morell\xc3\xa0s i les Illes, al Casot d'en Pellagordi, la Noguereda, al sud-est de la vila, damunt de la carretera de Morell\xc3\xa0s, la Porta del Vallespir, al nord de la vila, a l'esquerra del Tec, el Vent\xc3\xb3s, le Vieux Chaume i la Zona Industrial d'Ulric.\n_START_SECTION_\nEl Pont de Ceret\n_START_PARAGRAPH_\nEl Pont de Ceret \xc3\xa9s el ve\xc3\xafnat sorgit al segle XX a la zona plana del nord de la vila vella, a prop del Pont del Diable, i de la carretera general i del Tec. Est\xc3\xa0 situat al nord - nord-oest de la vila, una mica per sota seu. Un dels elements que va contribuir a la seva formaci\xc3\xb3 va ser l'estaci\xc3\xb3, ara desapareguda, del ferrocarril d'Arles a Elna, que el 1939 va deixar de funcionar com a l\xc3\xadnia de transport per a viatgers i actualment nom\xc3\xa9s ho fa en r\xc3\xa8gim de transport de mercaderies entre el Vol\xc3\xb3 i Elna.\n_START_SECTION_\nLa Cabanassa\n_START_PARAGRAPH_\nEl ve\xc3\xafnat de la Cabanassa est\xc3\xa0 situat al nord-oest de la vila de Ceret, al peu de la carretera general, a l'extrem occidental del terme comunal. \xc3\x89s un ve\xc3\xafnat que s'ha format majorit\xc3\xa0riament a la segona meitat del segle XX al llarg de la carretera general. Antigament, tan sols hi havia un hostal de cam\xc3\xad ral (la Cabanassa del nom del ve\xc3\xafnat). Segons explica Joan Coromines en el seu Onomasticon Cataloniae, cabanassa \xc3\xa9s un derivat de la paraula rom\xc3\xa0nica cabana, del llat\xc3\xad capanna (petita construcci\xc3\xb3 rudiment\xc3\xa0ria a la muntanya o al costat dels pasturatges), amb el sufix augmentatiu -assa. A part de designar construccions de muntanya, en diversos llocs de Catalunya al peu de carreteres o de vies de comunicaci\xc3\xb3, cabanassa ha servit tradicionalment per a designar hostals de cam\xc3\xad ral o de carretera. El ve\xc3\xafnat de la Cabanassa t\xc3\xa9 continu\xc3\xaftat en el ve\xc3\xafnat hom\xc3\xb2nim del ve\xc3\xad terme de Reiners.\n_START_SECTION_\nPalol\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic poble d'h\xc3\xa0bitat rural de Palol \xc3\xa9s al sud-est de la vila de Ceret. En l'actualitat existeix un Mas de Palol, per\xc3\xb2 el terme de Palol reunia un bon grapat de les masies situades al sud-est de Ceret, en els entorns d'aquesta masia.\n_START_SECTION_\nSant Jordi de Ceret\n_START_PARAGRAPH_\nSant Jordi de Ceret, o Sant Jordi del Carner o del Pla del Carner, \xc3\xa9s una capella situada a l'extrem oriental del terme, al nord de Palol, i al costat del Mas Sant Jordi, al nord-oest del Mas Vidal\xc3\xb3, al nord-est del Mas Sant Rafael i al sud-est del Mas d'en Comte. A Sant Jordi hi ha un dels c\xc3\xa0mpings de Ceret.\n_START_SECTION_\nSant Ferriol\n_START_PARAGRAPH_\nL'ermita de Sant Ferriol \xc3\xa9s al nord del terme comunal, molt a prop del l\xc3\xadmit amb Vivers, en un indret que ofereix molt bons panorames de Ceret i de la vall del Tec. Sant Ferriol \xc3\xa9s el copatr\xc3\xb3 de Ceret, i aquesta ermita \xc3\xa9s seu d'un aplec molt concorregut per persones de tot el Vallespir i bona part dels Aspres..\n_START_SECTION_\nLes masies del terme\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que el creixement de Ceret ja ha absorbit algunes de les masies i edificacions a\xc3\xafllades del seu terme, encara n'hi queden bastants. Tanmateix, algunes han estat convertides o b\xc3\xa9 en segones resid\xc3\xa8ncies, o en primers habitatges de jubilats procedents sobretot del nord de Fran\xc3\xa7a. Les edificacions fora vila de Ceret s\xc3\xb3n la Barraca Barba, la Barraca d'en G\xc3\xbcell, la Barraca de Comes, ara anomenada Barraca d'en Biscaia, Can Llemos\xc3\xad, o Mas d'en Llemos\xc3\xad, la Casa Assolellada, llar de jubilats, la Casa Nova, el Casot d'en Mutones, el Castell Bard\xc3\xb3, o d'Aubir\xc3\xad, abans Mas d'Aubir\xc3\xad, amb la seva Cava Cooperativa, la Conca, o Mas d'en Dunyac, el Cortal de la Cabra, abans d'en Delcr\xc3\xb2s, el Cortal d'en Conte, el Convent dels Caputxins de Ceret, el mas en ru\xc3\xafnes de la Font dels Fogons, el Mas Alavall, el Mas Anglada, el Mas Angl\xc3\xa8s, el Mas Bar\xc3\xb3, o d'en Company\xc3\xb3, abans Mas Mir\xc3\xb3, el Mas Company\xc3\xb3, abans d'en Germ\xc3\xa0, el Mas Cosinet, el Mas Cubris, el Mas de Falgueroles, abans Mas Sitges, el Mas de la Castanyeda, el Mas de l'Albitre, el Mas de la Maura, abans Bras\xc3\xa8s, el Mas de la Torre, abans Ribes, el Mas de l'Ai, anomenat de la Ch\xc3\xaanaie, el Mas del Favol, el Mas de l'Home, el Mas del Prat Lloser, abans Oliver, el Mas dels Capellans, el Mas del Truc, el Mas de la Font d'en Fils, o d'en Barru\xc3\xa0, o d'en Fils, el Mas d'en Baptista, o Can Baptista, abans Cortal Borrell, el Mas d'en Barrabam, de Reiners, per\xc3\xb2 amb terres a Ceret, el Mas d'en Blasi, o Ginest\xc3\xb3, el Mas d'en Bouer, o Mas Bouer, abans d'en Llobet, el Mas d'en Cal\xc3\xa7a Roig, abans tamb\xc3\xa9 d'en Llobet, o Mas Patllari, el Mas d'en Carles, el Mas d'en Casanova, abans Angl\xc3\xa8s, el Mas d'en Cirera, abans Campa, el Mas d'en Clarimon, el Mas d'en Clic, o Can Mateu, el Mas d'en Comte, o Bellevue, el Mas d'en Daudet, el Mas d'en Fils, o d'en Barru\xc3\xa0, o Delcl\xc3\xb2s, el Mas d'en Gor\xc3\xa7a, el Mas d'en Mas, o Mas Alicante, el Mas d'en Ripalla, el Mas de Noguereda, el Mas d'en Panna, el Mas d'en Pellagordi, el Mas d'en Picamal, el Mas d'en Poble, el Mas d'en Ponet, el Mas d'en Ribes, el Mas d'en Sab\xc3\xa0, abans Mas Company\xc3\xb3 i Cadena, el Mas d'en Sant Aman\xc3\xa7, el Mas d'en Valent\xc3\xad, o Can Valent\xc3\xad, abans Mas Xatart, el Mas d'en Veguer, abans Mas Pui, el Mas d'en Vilanova, el Mas d'en Vinagre, o Mas Vinagre, el Mas d'en Viscaia, abans Mas d'en Pere Mas, el Mas d'en Xiringa, o Can Xiringa, el Mas de Palol, o d'en Pon\xc3\xa7, o Mas Politxo, abans Mas Colomines, o de l'Avet, el Mas Domens, el Mas Duran, el Mas Fita, o Can Fita, o Clamig, el Mas Fontcalda, el Mas Forgues, el Mas Gal\xc3\xad, el Mas Gasconet, el Mas Guitard, abans G\xc3\xbcell, el Mas Justafr\xc3\xa9, el Mas Oliva, el Masot de Ponet Pellagordi, el Mas No\xc3\xa9, el Mas Pallot, abans Tamesa, el Mas -o Can- Panatxe, el Mas Parrot, abans de Puigsegur, el Mas Perer, abans Conte, el Mas Petit d'en Bras\xc3\xa8s, el Mas Petit d'en Ribes, el Mas Petit d'en Vilanova, el Mas Petit d'Oliver, el Mas Picanyol, abans Gener, el Mas Picat, el Mas Pujol, el Mas Pujarniscla, el Mas Querol, abans Delcr\xc3\xb2s, el Mas Ribes, el Mas Ricard, abans d'en Rancurt, el Mas Safont, el Mas Sant Miquel, el Mas Saquer, abans Jaubert, un segon Mas Saquer, o Oliver, el Mas Seri\xc3\xa8s, el Mas Sobirana, el Mas Soler, el Mas Tauriac, el Mas Tornet, el Mas -o Can- Vidal\xc3\xb3, el Mas Vixella, el Mas Xatard, els Molins, la Polleda, el mas anomenat Sant Jordi, i Sant Rafael, o el Mas Rafael, o el Mas Pepito._NEWLINE_Alguns s\xc3\xb3n en ru\xc3\xafnes, com el Cortal de la Roca Punxuda, abans d'en Bras\xc3\xa8s, el Mas Bonet, el Mas Dag\xc3\xa0s, el Mas de la Marigona, abans Rigall i el Mas Sega. D'altres, ja desapareguts, s\xc3\xb3n noms antics, en des\xc3\xbas, com la desapareguda Barraca d'en Zoccheto, dos d'anomenats Mas Bardetis, el Mas Bardell\xc3\xb3, o Tamesa, el Mas Cistelles, el Mas Cruset, el Mas Fabrelles, a Ulric, el Mas Oliver, el Mas Roca, el Mas Taubert,. Uns elements destacats, \xc3\xbanics en el terme, s\xc3\xb3n el Pou de la Neu, a l'extrem meridional del terme ceret\xc3\xa0, el Refugi del Touring Club, al centre del ter\xc3\xa7 meridional del terme comunal de Ceret i la Tomba, o les Tombes._NEWLINE_Ceret t\xc3\xa9 unes quantes edificacions religioses al llarg i a l'ample del seu terme: la Creu, prop de Sant Ferriol, les capelles de la Mare de D\xc3\xa9u dels Dolors del Mas Seri\xc3\xa8s, de Santa Anna del Mas Company\xc3\xb3, de Sant Agust\xc3\xad del Mas d'en Ribes, de Santa Isabel del Mas Querol, de Santa Margarida del Castell d'Aubir\xc3\xad, de Santa Maria del Pont, desapareguda, de Sant Sebasti\xc3\xa0 del Pont, de la qual queden restes escadusseres, l'ermitatge de Sant Ferriol, la capella de Sant Jordi de Ceret, o del Carner, o del Pla del Carner, la de Sant Llu\xc3\xads Rei del Mas dels Capellans i la de Sant Joaquim del Mas Perer. Es poden afegir a aquest cap\xc3\xadtol els monuments civils de l'Estela dels evadits, al Coll de Fontfreda i l'Estela de Carles Sabater, al Roc Fam\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que el pas del Tec pel terme de Ceret \xc3\xa9s breu, at\xc3\xa8s que aquest territori \xc3\xa9s llarg i estret, aquest riu \xc3\xa9s el vertebrador de tot el sistema hidrogr\xc3\xa0fic de la comuna de Ceret. Per l'esquerra del Tec, hi arriben els cursos d'aigua procedents dels Aspres. De ponent a llevant, seguint el curs del riu, s'hi troben el Riucerd\xc3\xa0, que hi aporta els c\xc3\xb2rrecs de la Redubta, de Reir\xc3\xb3s, del Sol\xc3\xa0 de Riucerd\xc3\xa0, de Ribesaltes i de Coma Dona, i m\xc3\xa9s a llevant, el C\xc3\xb2rrec de les Conilleres. Els altres c\xc3\xb2rrecs que es troben en el terme de Ceret a l'esquerra del Tec, s'uneixen uns en el C\xc3\xb2rrec de Ridoleres, que s'aboca en el Tec en el terme ve\xc3\xad de Sant Joan de Pladecorts, formant una vall paral\xc2\xb7lela al Tec al nord seu. Els c\xc3\xb2rrecs que aflueixen en el de Ridoleres s\xc3\xb3n el de Puig Rodon, els C\xc3\xb2rrecs del Sol\xc3\xa0 de la Creu, el de Santa Margarida, i el d'en Gaspar i el del Sol\xc3\xa0 de Galderans. Uns altres c\xc3\xb2rrecs formen dues altres valls encara m\xc3\xa9s all nord, centrades la primera en el C\xc3\xb2rrec de Santa Teresa, i la segona en el C\xc3\xb2rrec dels Moros i el seu afluent, el C\xc3\xb2rrec de Sant Ferriol, que fa de termenal amb la comuna de Vivers. A l'extrem nord del terme, en part tamb\xc3\xa9 termenal amb Vivers, hi ha el C\xc3\xb2rrec de la Gu\xc3\xa0rdia i el d'en Janet Panna, o del Bac de Sant Ferriol._NEWLINE_Els afluents de la dreta del Tec, m\xc3\xa9s abundants, de recorregut m\xc3\xa9s llarg i de pendent m\xc3\xa9s accentuat, s\xc3\xb3n, tamb\xc3\xa9 de ponent a llevant, el C\xc3\xb2rrec de la Cabanassa, el C\xc3\xb2rrec del Vent\xc3\xb3s, amb el C\xc3\xb2rrec d'en Sarra\xc3\xad, el C\xc3\xb2rrec d'en Colomer, amb el d'en Xiringa, el C\xc3\xb2rrec dels Tins, amb el C\xc3\xb2rrec de la Font d'en Daudet, el de Sant Pluget i el del Salt del Truc; cap a la meitat del terme hi ha l'important C\xc3\xb2rrec de Noguereda, que en part fou el termenal de ponent de l'antic terme de Palol, un dels de recorregut m\xc3\xa9s llarg de la comuna ceretana. El C\xc3\xb2rrec de Noguereda recull les aig\xc3\xbces de tot un conjunt de c\xc3\xb2rrecs de muntanya: el del Mas Company\xc3\xb3, el del Mas d'en Ribes, el de la Solana d'en Blanc i els dos anomenats C\xc3\xb2rrec Fosc. Encara m\xc3\xa9s a llevant, paral\xc2\xb7lel a l'anterior, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s curt, hi ha el C\xc3\xb2rrec de Matacans; continuant cap a l'est es troba el C\xc3\xb2rrec de Full\xc3\xa0, de for\xc3\xa7a recorregut, que ajunta les aportacions dels c\xc3\xb2rrecs de Palol, de Reixurt i de Miralles. A l'extrem sud-occidental del terme s'obre una vall que s'inicia a Ceret i s'acaba en el terme de Reiners, on es va a abocar en el Tec. Centra aquesta vall\xc9\x99\xcc\xaf el C\xc3\xb2rrec de l'Arnau, que recull els c\xc3\xb2rrecs del Mas Querol, de la Marigona, del Puig de la Cabra, del Mas d'en Llemos\xc3\xad, la Vallera, o Ribera de la Vallera, o Ribera de Reiners, el C\xc3\xb2rrec de la Font de la Balceda, del de Barrabam, o del Mas d'en Barrabam, de la Marquesa, de Campans, C\xc3\xb2rrec Gran, de Ras Moixer, del Pou de la Neu i del Pic de les Salines. Finalment, a la zona est del centre del terme hi ha alguns c\xc3\xb2rrecs que fan cap al terme ve\xc3\xad de Morell\xc3\xa0s i les Illes, com el C\xc3\xb2rrec del Mas Borrec, el C\xc3\xb2rrec del Clot del Puig de Garbuix, el C\xc3\xb2rrec d'en Cal\xc3\xa7a Roig i, ja a la zona propera al Tec, el C\xc3\xb2rrec de Font Blanca. A la part m\xc3\xa9s alta del terme, i amb la major part de curs en el terme de Morell\xc3\xa0s i les Illes hi ha el C\xc3\xb2rrec de Prat Lloser i el del Mas d'en Gen\xc3\xads. Hi ha tamb\xc3\xa9 el Gorg dels Castanyers i els de les Anelles i els salts d'aigua del Salt del Truc i del Salt dels Bal\xc3\xa7os o Bau\xc3\xa7os._NEWLINE_La part plena del terme, la directament influ\xc3\xafda pel riu, compta amb canals de rec de la zona hort\xc3\xadvola, com el Canal, o Canal de Ceret, el Rec dels Embolicaires, el Rec de Morell\xc3\xa0s, o Canal de Palol, _NEWLINE_En el terme ceret\xc3\xa0 hi ha nombroses fonts: les Deus, o Font de les Deus, Font Calda, Font de la Beceda, Font de la Costeta, Font de l'Amor, abans de l'Om, Font de l'Arrel, Font del Freixe, Font del Geni, Font del Mas Cruset, Font del Mas de la Maura, Font del Mas d'en Biscaia, Font del Mas d'en Blasi, Font del Mas d'en Cal\xc3\xa7a Roig, Font del Mas d'en Carles, Font del Mas d'en Pellagordi, Font del Mas d'en Ribes, Font del Mas d'en Vinagre, Font del Mas de Palol, Font del Mas Querol, Font del Mas Soler, Font dels Nou Raigs, Font del Tell, Font d'en Daudet, Font d'en Fils, Font de Prat Lloser, Font de Reixurt, Font de Sant Josep, Font Freda, Font Grossa, Font Helena i Font Passa Temps.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nBastants dels top\xc3\xb2nims ceretans indiquen l'orografia del seu terme. Aix\xc3\xad, hi trobem obagues, com el Bac de Galderans, el de la Solana d'en Blanc, el d'en Ribes, el d'en Pellagordi, el d'en Biscaia, el de Riu Cerd\xc3\xa0 i el de Sant Ferriol; Boscs, com el Bosc de Campans, el de la Comtessa, el de la Vila, el d'en Pellagordi i la Marquesa, o Bosc de la Marquesa; clots: Clot de Font Grossa i Clot dels Polls; colls: Collada de l'Estr\xc3\xa0bol, Coll de Baucells, Coll de Fontfreda, Coll de la Brossa, Coll del Pou de la Neu, Coll dels Cirerers, Coll de Miralles, Coll d'en Llemos\xc3\xad i Pas del Cavall; costes, com la Costa dels Horts, la Costa de la Maura i la Costeta; coves, com la Cova del Llop o del Salze, ara Cova dels Trabucaires; muntanyes, com el Bolaric, o Pic del Bolaric, el Pic de Garses, o de Garsa, el Pic de les Salines, el Puig de Fontfreda, el Puig de la Cabra, el Puig de Miralles, el Puig d'en Gal\xc3\xad, el Puig Rodon, Ras Moixer, el Roc Blanc del Cam\xc3\xad d'Oms, el Roc Blanc de Galderans, el Roc de Fraussa, el Roc del Castell\xc3\xa0s, el Roc de la Graula, el Roc del Corb, el Roc de l'Escofet, el Roc del Pou de la Neu, el Roc de Sant Gabriel i el Roc Fam\xc3\xb3s; plans, com el Pla de Bulat, el Pla de les Barraques, el Pla de l'Estr\xc3\xa0bol, el Pla de Sant Jordi, o del Carner; serres i serrats, com la Serra del Bolaric, el Serrat de l'Albitre, el Serrat, abans Serra, de Galderans, el Serrat de Gal\xc3\xb3s, el Serrat del Pil\xc3\xb3, el Serrat del Vent\xc3\xb3s, el Serrat d'en Calcina i el Serrat d'en Sim\xc3\xb3; solanes, com el Sol\xc3\xa0 de Galderans, el Sol\xc3\xa0 de la Creu, el Sol\xc3\xa0 del Pil\xc3\xb3 de Palol, el Sol\xc3\xa0 del Puig d'en Gal\xc3\xad, el Sol\xc3\xa0 d'en Company\xc3\xb3, el Sol\xc3\xa0 de Riucerd\xc3\xa0, la Solana d'en Blanc.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEls llocs destacats o partides rurals del terme de Ceret s\xc3\xb3n l'Agramasser, l'Asticotiera, Aubir\xc3\xad, o Mas d'Aubir\xc3\xad, la Baixada de Palol, la Barraca d'en Biscaia, abans d'en Comes, els Bal\xc3\xa7os, o Bau\xc3\xa7os, Beltric, el Bolaric, les Burgueres, o Burgueres de Morell\xc3\xa0s, el Cam\xc3\xad de Cotlliure, el Cam\xc3\xad de la Muntanya, el Camp del Xiprer, els Camps d'en Company\xc3\xb3, els Caputxins, la Carrerada de Palol, el Casot d'en Pellagordi, les Castanyedes, el Castell\xc3\xa0s, Coma Dona, la Conca, les Conilleres, el C\xc3\xb2rrec de l'Arnau, el C\xc3\xb2rrec dels Moros, el C\xc3\xb2rrec de Miralles, el C\xc3\xb2rrec de Noguereda, el C\xc3\xb2rrec de Puig Rodon, el C\xc3\xb2rrec de Sant Ferriol, la Creu, Entre Matacans i Full\xc3\xa0, l'Era d'en Vidal, el Faig de les Creus, Falgueroles, Fontfreda, el Grau d'Eixal\xc3\xa0 (nom desaparegut; era al Pont de Ceret), la Gu\xc3\xa0rdia, les Guixeres, les Hortes, el Manitrau, el Marbre (antigues pedreres, al Mas Querol), la Marigona, Mas Bonet, Mas Company\xc3\xb3, abans Mas d'en Germ\xc3\xa0, Mas de la Maura, Mas del Favol, Mas d'en Barru\xc3\xa0, abans Mas d'en Fils, Mas d'en Blasi, Mas d'en Boc (nom antic), Mas d'en Bouer, abans d'en Llobet, Mas d'en Carles, Mas d'en Casanova, Mas d'en Clarimont, Mas d'en Fils, Mas d'en Llemos\xc3\xad, Mas d'en Pellagordi, Mas d'en Poble, Mas d'en Vinagre, Mas d'en Biscaia, abans d'en Pere Mas, Mas Gros d'en Ribes, el Masot, Mas Pallol, Mas Parrot, abans Mas de Puigsegur, Mas Perer, Mas Petit d'en Ribes, Mas Querol, les Massotes, Miralles, els Molins, la Mosquita, la Noguereda, l'Oratori, el Palau, Pararols, el Pellagordi, Palol de Baix, el Pas del Cavall, la Pedregosa del Pont, la Platja dels Aviadors i la Platja dels Pobres, o d'en Zoccheto (desaparegudes), la Polleda, el Pontet, la Porta de Ferro, el Pou de la Neu, el Prat de les Deus, el Prat d'en Ribes, el Prat Lloser, o Lleuger, Redubta de Galderans, el Regatiu, Reixurt, Ribesaltes, el Roc d'en Colom, Sota el Bolaric, el Talc, el Talc, o la Savoneta (tots dos, antigues pedreres de talc), el Tuire del Mas Duran, Ulric, Venta Farines, el Vent\xc3\xb3s i Vinyes Planes._NEWLINE_Alguns top\xc3\xb2nims s\xc3\xb3n de senyals termenals, com el Pil\xc3\xb3 de la Calmella, el del Bolaric, el del Serrat de Gal\xc3\xb3s, el dels Planters, el d'en Sim\xc3\xb3, el de Palol, el de Sant Joan, el de Vilada, el Roc de Colom, el Salt del Truc, Santa Margarida, Sant Ferriol i Sant Jordi.\n_START_SECTION_\nFites frontereres\n_START_PARAGRAPH_\nPel fet que la l\xc3\xadnia fronterera estatal en el terme de Ceret segueix estrictament la carena principal dels Pirineus, no hi ha cap fita fronterera en aquesta comuna.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nLes carreteres del terme comunal de Ceret s\xc3\xb3n b\xc3\xa0sicament quatre: la D115 (El Vol\xc3\xb3 - Coll d'Ares), que enlla\xc3\xa7a quasi tot el Vallespir pel fons de la vall del Tec, la D615 (Ceret - D612, a Llupi\xc3\xa0), que enlla\xc3\xa7a Ceret amb Tu\xc3\xafr, la D618 (D900, a Morell\xc3\xa0s i les Illes - el Vol\xc3\xb3), que uneix el Vallespir amb la carretera que travessa de sud a nord tota la Catalunya del Nord, la D13f (Ceret - les Illes), que travessa, plena de revolts, la zona de muntanya dels termes de Ceret i de Morell\xc3\xa0s i les Illes.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que se'n conserva el tra\xc3\xa7at, malgrat la supressi\xc3\xb3 de les vies, Ceret ja no disposa de ferrocarril. Fou suprimit el 1939, i pertanyia a una l\xc3\xadnia, Arles - Elna, que nom\xc3\xa9s es conserva entre el Vol\xc3\xb3 i Elna com a l\xc3\xadnia de mercaderies. Es conserva, tanmateix, l'espectacular pont damunt del Tec, al costat mateix de ponent del Pont del Diable; \xc3\xa9s un dels tres ponts que conformen la fesomia de l'espai de Ceret a l'entorn del riu.\n_START_SECTION_\nTransport col\xc2\xb7lectiu per carretera\n_START_PARAGRAPH_\nCeret compta amb transport en autob\xc3\xbas gr\xc3\xa0cies diverses l\xc3\xadnies de Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac, servei departamental. D'una banda, hi ha la l\xc3\xadnia 300/340, de Perpiny\xc3\xa0 a Arles, la 340/341, de Perpiny\xc3\xa0 a la Presta, i la 401, de Ceret a Argelers de la Marenda. Totes aquestes l\xc3\xadnies ofereixen molts serveis cada dia.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme ceret\xc3\xa0 t\xc3\xa9 algunes vies de comunicaci\xc3\xb3 internes, que no surten fora del l\xc3\xadmits del terme, com el Cam\xc3\xad d'Aubir\xc3\xad, rebatejat com a All\xc3\xa9e du Ch\xc3\xa2teau, el Cam\xc3\xad de Can Fita, o dels Bau\xc3\xa7os, avui dia Carrer de la Cascada, el Cam\xc3\xad de Falgueroles, el Cam\xc3\xad de la Costa dels Horts, el Cam\xc3\xad de la Creu, el Cam\xc3\xad de la Muntanya (dos de diferents), el Cam\xc3\xad de l'Estaci\xc3\xb3 de Bombeig, el Cam\xc3\xad de la Polleda, el Cam\xc3\xad del Coll de Baucells, el Cam\xc3\xad del Coll de Baucells al Gorg de les Anelles, el Cam\xc3\xad de l'Ermitatge, o de Sant Ferriol, el Cam\xc3\xad de les Burgueres, el Cam\xc3\xad de les Conilleres, el Cam\xc3\xad de les Salines, el Cam\xc3\xad del Mas Bad\xc3\xb3, el Cam\xc3\xad del Mas Company\xc3\xb3, el Cam\xc3\xad del Mas d'en Blasi, el Cam\xc3\xad del Mas d'en Barrabam, el Cam\xc3\xad del Mas d'en Comte, o de Bellevue, el Cam\xc3\xad del Mas d'en Gorga, el Cam\xc3\xad del Mas d'en Llemos\xc3\xad, el Cam\xc3\xad del Mas d'en Ribes, el Cam\xc3\xad del Mas Pallot, el Cam\xc3\xad del Mas Perer, o del Talc, el Cam\xc3\xad del Mas Seri\xc3\xa8s, el Cam\xc3\xad del Mig, el Cam\xc3\xad de l'Oratori, el Cam\xc3\xad del Regatiu, el Cam\xc3\xad de Miralles, el Cam\xc3\xad de Ribesaltes, el Cam\xc3\xad de Riucerd\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad de Santa Margarida, el Cam\xc3\xad de Sant Ferriol, el Cam\xc3\xad de Sant Pluget, el Cam\xc3\xad del Serrat d'en Calcina, la Ruta de Fontfreda, la Ruta del Balc\xc3\xb3 de Ceret, la Ruta del Bosc de la Vila, la Ruta del Vent\xc3\xb3s i la Ruta de Sant Joan. Esment a part mereix el Cam\xc3\xad de Ferro, antic tra\xc3\xa7at del ferrocarril d'Arles a Elna._NEWLINE_Entre les vies de comunicaci\xc3\xb3 que enllacen Ceret amb els pobles i termes ve\xc3\xafns es troben el Cam\xc3\xad de la Selva, o de Palol a la Selva, o de la Font Grossa, el Cam\xc3\xad de les Burgueres des de Morell\xc3\xa0s, el Cam\xc3\xad de Llaur\xc3\xb3 (tres de diferents), el Cam\xc3\xad dels Banys, el Cam\xc3\xad de Reir\xc3\xb3s, el Cam\xc3\xad de Sant Pau, el Cam\xc3\xad de Tallet, el Cam\xc3\xad d'Oms, el Cam\xc3\xad d'Oms a Sant Ferriol, el Cam\xc3\xad de Vilargell, el Cam\xc3\xad de Vivers, el Cam\xc3\xad Ramader, antigament Cam\xc3\xad d'Oms, el Cam\xc3\xad Ral, o de Cotlliure, la Carrerada de Palol, la Ruta de les Illes, la Ruta de Llaur\xc3\xb3, la Ruta de Morell\xc3\xa0s i la Ruta dels Banys.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLa base de l'economia ceretana \xc3\xa9s l'agricultura, tot i que a causa de la seva capitalitat comarcal i de l'atractiu tur\xc3\xadstic que ofereix, t\xc3\xa9 comer\xc3\xa7os i establiments de serveis, que refermen la seva categoria de vila. Hi ha m\xc3\xa9s de 350 explotacions agr\xc3\xa0ries, amb m\xc3\xa9s de 1.200 hect\xc3\xa0rees conreades. La principal collita \xc3\xa9s la de cireres (Ceret \xc3\xa9s el primer productor de cireres primerenques de la regi\xc3\xb3), seguida de presseguers, pereres, albercoquers i pomeres. Una mica menys d'extensi\xc3\xb3 l'ocupa la vinya, una mica menys de la meitat dedicada a vins de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada. T\xc3\xa9 molta anomenada el vi dol\xc3\xa7 natural de Sant Ferriol. Hi ha tamb\xc3\xa9 una mica d'hortalisses (fruits primerencs, escaroles, enciams, mongetes, tom\xc3\xa0quets, carxofes...) i 10 hect\xc3\xa0rees testimonials de cereals. La resta, pastures i farratges: la cabana animal est\xc3\xa0 formada per m\xc3\xa9s de 1.500 caps ovins, un centenar de cabrum i una trentena de bovins i d'equins._NEWLINE_La principal activitat industrial \xc3\xa9s actualment en plena decad\xc3\xa8ncia: la producci\xc3\xb3 de suro i de productes elaborats amb suro. Hi ha algunes empreses de construcci\xc3\xb3 i uns quants obradors d'elaboraci\xc3\xb3 de productes per al turisme relacionats amb l'activitat art\xc3\xadstica que Ceret ha tingut des dels primers anys del segle XX. A l'esquerra del Tet, al nord-est del terme, s'ha obert la Zona Industrial d'Ulric._NEWLINE_Hi ha un bon nombre d'establiments d'allotjament i restauraci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com un gran c\xc3\xa0mping, el C\xc3\xa0mping Municipal de la Noguereda, i dos altres de m\xc3\xa9s petits, le C\xc3\xa9risier i el del Mas d'en Mas. A la zona muntanyosa, cap a Fontfreda, es troba la Casa Assolellada, dedicada a allotjament de jubilats, a m\xc3\xa9s de refugi de muntanya.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori de Ceret va ser habitat pel poble dels consuarans.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nCeret est\xc3\xa0 documenyada des de l'any 814, en un precepte de Llu\xc3\xads el Piad\xc3\xb3s. S'hi explica que Ceret havia estat creada en un lloc deshabitat en temps de Carlemany, amb la intervenci\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s de l'emperador franc, del pare d'un dels dos a qui Llu\xc3\xads el Piad\xc3\xb3s concedeix l'aprisi\xc3\xb3. Es tracta, doncs, d'un document de continuaci\xc3\xb3 del poblament de Ceret. En el document, s'esmenta tamb\xc3\xa9 l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere. Entre els segles XI i XIII el senyoriu de la vila recau en una fam\xc3\xadlia anomenada Ceret: Gausfred de Ceret, el seu fill Guillem Gausfred, els fills del darrer, Rotllan i Udalgar, i els seus descendents Gausfred, Bernat, Guifr\xc3\xa9 i Galceran, tots cognominats de Ceret. En aquesta \xc3\xa8poca est\xc3\xa0 documentat un castell o torre de Ceret, actualment desaparegut, que devien ser dins del recinte de la vila; tal vegada ocupaven part del lloc on es constru\xc3\xad l'esgl\xc3\xa9sia barroca de Sant Pere, molt m\xc3\xa9s gran que la primitiva esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica._NEWLINE_Vers mitjan segle XIII s'exting\xc3\xad el llinatge de Ceret, i pass\xc3\xa0 als Vernet, dels quals, per matrimoni pass\xc3\xa0 als Castellnou i, a mitjan segle XIV, als Queralt. Aleshores pass\xc3\xa0 a mans de burgesos ennoblits de Perpiny\xc3\xa0, els darrers dels quals foren els Blan, la fam\xc3\xadlia dels quals tenia tamb\xc3\xa9 el domini de Boa\xc3\xa7\xc3\xa0. Finalment, a finals del XIV s'integr\xc3\xa0 en el Vescomtat de Perell\xc3\xb3s, acabat de crear. Sota el domini de Llu\xc3\xads XI de Fran\xc3\xa7a, en fou senyor Guillem de Caramany, marit d'una Perell\xc3\xb3s. Amb la restituci\xc3\xb3 del comtat de Rossell\xc3\xb3, els de Perell\xc3\xb3s entraren en litigis per tal de recuperar-ne el domini, per\xc3\xb2 al final fou adjudicada a Claudi I de Lanuza, els descendents del qual la mantingueren fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVII Ceret esdevingu\xc3\xa9 un centre pol\xc3\xadtic de primer ordre perqu\xc3\xa8 s'hi celebraren les confer\xc3\xa8ncies per a l'aplicaci\xc3\xb3 del Tractat dels Pirineus. Deu anys m\xc3\xa9s tard, a m\xc3\xa9s, fou el centre de la Revolta dels Angelets._NEWLINE_Durant la guerra Gran fou escenari de combats entre francesos i espanyols.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme comunal de Palol, creat el 1790, va ser agregat el 1823 al de Ceret.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 la vila de Ceret ha estat inclosa en el cant\xc3\xb3 denominat Vallespir - Albera, amb capitalitat en aquesta vila, i amb la vila del Vol\xc3\xb3 i els pobles de l'Albera, les Cluses, Montesquiu d'Albera, Morell\xc3\xa0s i les Illes, el Port\xc3\xbas, la Roca d'Albera, Sant Gen\xc3\xads de Fontanes, Sant Joan Pla de Corts, Sureda, Vilallonga dels Monts i Vivers. Hi han estat escollits com a consellers departamentals Martine Rolland, del Partit Socialista, vicepresident del Consell departamental, i Robert Garrab\xc3\xa9, tamb\xc3\xa9 del Partit Socialista, batlle de Sant Joan de Pladecorts i vicepresident del Consell departamental.\n_START_SECTION_\nEsports\n_START_PARAGRAPH_\nFins a 47 associacions esportives de tota mena (arts marcials i esports de combat, ioga, dansa, gimn\xc3\xa0stica amb diverses modalitats, diversos esports de raqueta, tir amb arc, esports d'equip, aqu\xc3\xa0tics, d'esport a la natura, de curses...) asseguren la pr\xc3\xa0ctica esportiva a Ceret, quatre d'elles relligades als centres escolars de la vila.\n_START_SECTION_\nServeis socials\n_START_PARAGRAPH_\nEl Centre Comunal d'Acci\xc3\xb3 Social (CCAS) anima l'acci\xc3\xb3 general de prevenci\xc3\xb3 i de desenvolupament social de la comuna, en estret lligam amb les institucions p\xc3\xbabliques i privades (Code de l'Action Sociale et des Familles)._NEWLINE_El CCAS \xc3\xa9s al servei de tots els ceretans per tal de guiar-los i ajudar-los en tots els tr\xc3\xa0mits administratius i permetre'ls d'obtenir totes les ajudes necess\xc3\xa0ries. Ofereix acull i perman\xc3\xa8ncies de dilluns a divendres, de 8 a 12 i de 2 a 5 de la tarda, a partir de cita al 04.68.87.00.00._NEWLINE_El CCAS t\xc3\xa9 les atribucions obligat\xc3\xb2ries id\xc3\xa8ntiques a tots els CCAS i tamb\xc3\xa9 atribucions facultatives espec\xc3\xadfiques de cada CCAS._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, 37 associacions de diferents tipus de solidaritat estan actives a Ceret, 12 d'elles directament adre\xc3\xa7ades a les persones amb alguna mena d'afectaci\xc3\xb3 social.\n_START_SECTION_\nLlocs d'inter\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nCom a llocs d'inter\xc3\xa8s destaquen la Font Freda, l'ermita de Sant Ferriol, el Museu d'Art Modern, el Museu d'Instruments de Ceret i Casa del Patrimoni Fran\xc3\xa7oise Claustre, el Pont vell (o pont del Diable) i el nou, sobre el Tec; el convent dels Caputxins, les portes de Fran\xc3\xa7a i d'Espanya, dos castells (el de la pla\xc3\xa7a i el Castell\xc3\xa0s, dalt del tur\xc3\xb3) i l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere."