b"\n_START_ARTICLE_\nPraseodimi\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1841, el qu\xc3\xadmic suec Carl Gustav Mosander va extraure del ceri el lantani. Per\xc3\xb2 en aquesta extracci\xc3\xb3 va detectar un residu, el qual va rebre el nom de Didimi (del grec didymos (\xce\xb4\xce\xaf\xce\xb4\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82), bess\xc3\xb3). M\xc3\xa9s tard, l'any 1885, el qu\xc3\xadmic austr\xc3\xadac Baron Carl Auer von Welsbach va aconseguir separar el didimi en dos altres elements: el Neodimi (del grec neos\xc2\xa0(\xce\xbd\xce\xad\xce\xbf\xcf\x82), nou, i didymos (\xce\xb4\xce\xaf\xce\xb4\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82), bess\xc3\xb3) i el Praseodimi (del grec prasinos (\xcf\x80\xcf\x81\xce\xac\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82), verd, i\xc2\xa0didymos (\xce\xb4\xce\xaf\xce\xb4\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82), bess\xc3\xb3)._NEWLINE_A finals del 1920, Leo Moser (fill del fundador de Moser Glassworks) va investigar l'\xc3\xbas del praseodimi en la coloraci\xc3\xb3 de vidres. El resultat va ser un vidre verd-groguenc, el qual va anomenar Prasemit. Per\xc3\xb2 la mateixa coloraci\xc3\xb3 es podia obtenir amb altres m\xc3\xa8todes molt m\xc3\xa9s barats del que costava el Praseodimi en aquella \xc3\xa8poca, cosa que va fer que el \xe2\x80\x9cPrasemit\xe2\x80\x9d no triomf\xc3\xa9s, i es fessin poques peces, que avui en dia s\xc3\xb3n molt rares. Moser tamb\xc3\xa9 va combinar Praseodimi i Neodimi per obtenir un vidre que va anomenar Heliolit. Aquest vidre filtra la llum groga intensa i protegeix dels rajos UVA, fent que siguin ideals, per exemple, en una forja._NEWLINE_Tot i ser esc\xc3\xa0s, el Praseodimi no ha tingut gaire demanda al llarg de la hist\xc3\xb2ria, fent-lo un dels minerals de les terres rares, l'oferta del qual supera la demanda d'aquest. No obstant aix\xc3\xb2, en els \xc3\xbaltims anys s'han descobert noves aplicacions per al Praseodimi, com per exemple la incorporaci\xc3\xb3 del material en els imants de Neodimi-Ferro-Bor, fent aix\xc3\xad que no es necessiti tant Neodimi per fabricar-los, material que t\xc3\xa9 una alta demanda.\n_START_SECTION_\nPropietats F\xc3\xadsiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl praseodimi \xc3\xa9s un metall tou, mal\xc2\xb7leable i d\xc3\xbactil.\xc2\xa0 Reacciona r\xc3\xa0pidament amb l'aigua._NEWLINE_\xc3\x89s lleugerament m\xc3\xa9s resistent a l'oxidaci\xc3\xb3 que altres lant\xc3\xa0nids, com el ceri, l'europi o el neodimi. Per\xc3\xb2 quan s'oxida es forma una capa verda que no el protegeix d'oxidar-se m\xc3\xa9s. Aix\xc3\xad doncs, cal protegir el praseodimi amb algun oli mineral o segellat amb pl\xc3\xa0stic.\n_START_SECTION_\nOcurr\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl praseodimi \xc3\xa9s un material esc\xc3\xa0s en l'escor\xc3\xa7a terrestre. Es troba en els minerals monazita i bastn\xc3\xa4sita, component nom\xc3\xa9s un 5% de les terres rares presents en ells._NEWLINE_El metall representa un 0,0008% del pes del s\xc3\xb2l terrestre, i nom\xc3\xa9s un 0,0000000001% del pes d'aigua salada en la terra. No hi ha gaireb\xc3\xa9 praseodimi en l'atmosfera.\xc2\xa0"