b"\n_START_ARTICLE_\nJos\xc3\xa9 Ynzenga\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill d'Angel Ynzenga, mestre i compositor d'origen sicili\xc3\xa0 i de Felicia Castellanos, una bona cantant afeccionada. Les primeres lli\xc3\xa7ons de solfeig les va rebre de son pare. Posteriorment va estudiar piano i composici\xc3\xb3 amb Pedro Alb\xc3\xa9niz. At\xc3\xa8s que destacava pel seu talent musical, va rebre una pensi\xc3\xb3 del Duc d'Osuna, Mariano T\xc3\xa9llez Gir\xc3\xb3n, per a continuar els seus estudis a Par\xc3\xads, a on va traslladar-se l'any 1842 i on va ingressar en el seu Conservatori com a intern, per recomanaci\xc3\xb3 del llavors ambaixador espanyol Francisco Mart\xc3\xadnez de la Rosa. Com en el cas de Rafael Hernando, a la capital de Fran\xc3\xa7a va fer amistat amb Daniel Esprit Auber, qui hauria d'influir en l'estil de la primera onada de compositors de sarsuela decimon\xc3\xb2nica, tots amb un estil i pretensions molt pr\xc3\xb2xims als de l'\xc3\xb2pera c\xc3\xb2mica francesa, de la que Auber era un dels principals exponents. Justament, gr\xc3\xa0cies a Auber va aconseguir el lloc de mestre acompanyador de l'Op\xc3\xa9ra Comique, de manera interina i durant un any. L'any 1846 va obtenir premi de piano i harmonia al conservatori. Tamb\xc3\xa9 va guanyar-se la vida fent de pianista en algunes c\xc3\xa8lebres tert\xc3\xbalies particulars._NEWLINE_De manera paral\xc2\xb7lela a Hernando, la Revoluci\xc3\xb3 de 1848 va precipitar el seu retorn a Espanya. Nom\xc3\xa9s tornar, va presentar algunes peces de sal\xc3\xb3, marxes militars i algunes obres orquestrals, entre les quals va destacar una Simfonia, que va ser estrenada per Baltasar Saldoni amb l'orquestra del Teatro Espa\xc3\xb1ol. La primera sarsuela que va estrenar, amb gran \xc3\xa8xit, va ser El campamento (1851) al Teatro del Circo de Madrid. Va participar com a soci, junt als compositors Barbieri, Oudrid, Hernando, Gaztambide el llibretista Luis de Olona i l'actor Francisco Salas en la constituci\xc3\xb3 de la Societat Art\xc3\xadstica creada per a explotar comercialment el nou g\xc3\xa8nere. Anys despr\xc3\xa9s, arran de l'ampliaci\xc3\xb3 del capital de la societat, Ynzenga va abandonar-hi perqu\xc3\xa8 no podia aportar els fons requerits._NEWLINE_La carrera d'Ynzenga va transc\xc3\xb3rrer amb menys brillantor que la dels seus col\xc2\xb7legues en la refundaci\xc3\xb3 de la sarsuela. Malgrat ser un m\xc3\xbasic amb talent i bona preparaci\xc3\xb3, no posse\xc3\xafa el car\xc3\xa0cter necessari per a triomfar en el teatre. La seua m\xc3\xbasica no va tenir el vigor i el sabor popular que havien de caracteritzar les obres que van transcendir l'\xc3\xa8poca i que han esdevingut cl\xc3\xa0ssics del g\xc3\xa8nere._NEWLINE_Va ser considerat un excel\xc2\xb7lent professor de cant, mat\xc3\xa8ria que va impartir en el Conservatori de Madrid._NEWLINE_Va recollir una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de cants folkl\xc3\xb2rics espanyols sota el t\xc3\xadtol Ecos de Espa\xc3\xb1a, de la que anys m\xc3\xa9s tard, Nikolai Rimski-K\xc3\xb3rsakov va extraure materials per a la composici\xc3\xb3 del seu Capritx espanyol. Tamb\xc3\xa9 va arreplegar en quatre quaderns, cants folkl\xc3\xb2rics de Gal\xc3\xadcia, el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, M\xc3\xbarcia i Ast\xc3\xbaries. Va escriure un manual anomenat Arte de acompa\xc3\xb1ar al piano, un estudi sobre la m\xc3\xbasica religiosa cat\xc3\xb2lica i el llibre autobiogr\xc3\xa0fic Impresiones de un artista en Italia"