b'\n_START_ARTICLE_\nGuerra dels camperols\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nAl comen\xc3\xa7ament del segle XVI, la disgregaci\xc3\xb3 del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic s\'accelerava. Els poders i prerrogatives dels pr\xc3\xadnceps territorials havien augmentat en el curs dels anys en detriment de l\'emperador, que al seu torn estava ocupat en la defensa externa de l\'imperi en les seves lluites contra Fran\xc3\xa7a i l\'Imperi Otom\xc3\xa0. La part sud de l\'imperi, Su\xc3\xa0bia especialment, estava dividida en una multiplicitat de petits feus relativament aut\xc3\xb2noms._NEWLINE_Al seu torn, els diferents estaments socials d\'aquests feus formaven un complex mosaic d\'estrats socials, amb interessos i objectius de vegades contraposats, de vegades coincidents, que afavorien, fins i tot en el si d\'un mateix grup, intricats jocs d\'aliances i querelles._NEWLINE_Les raons que van conduir a l\'aixecament de l\'any 1525 eren m\xc3\xbaltiples, per\xc3\xb2 radicaven principalment en la desfavorable evoluci\xc3\xb3 de la situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i legal dels camperols, evoluci\xc3\xb3 aquesta que no diferia principalment entre una i altra regi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 de la pagesia\n_START_PARAGRAPH_\nLa pagesia constitu\xc3\xafa el gruix de la poblaci\xc3\xb3 de l\'Imperi i totes les q\xc3\xbcestions relatives a aquest eren tractades i resoltes a nivell local pels pr\xc3\xadnceps territorials. Els camperols no tenien, a difer\xc3\xa8ncia dels altres estaments socials, cap participaci\xc3\xb3 ni dret pol\xc3\xadtic a la vida de l\'imperi. Per\xc3\xb2 sobre ells pesava la major c\xc3\xa0rrega del manteniment de la societat feudal: pr\xc3\xadnceps, nobles, funcionaris, patricis i clergat es beneficiaven de la for\xc3\xa7a de treball d\'aquells. El nombre de beneficiaris havia augmentat en successives generacions, per\xc3\xb2 no els recursos dels camperols. Per contra, van ser les c\xc3\xa0rregues que pesaven sobre els pagesos les que van augmentar amb el transcurs del temps: en el segle XVI, als delme se sumaven taxes de tota classe, impostos de guerra, duanes, interessos i nombrosos i variats tipus de serveis personals als que van ser obligats en beneficis dels nobles i es van desenvolupar lleis que lligaven els pagesos a les terres._NEWLINE_Les propietats comunals s\'havien expropiat. Els drets d\'utilitzaci\xc3\xb3 de terrenys comuns de pasturatge, de tala de boscos, de pesca i de ca\xc3\xa7a, abans comunitaris, havien estat limitats o eliminats, i a l\'Alta Su\xc3\xa0bia, W\xc3\xbcrttemberg, Franc\xc3\xb2nia, Alta Sax\xc3\xb2nia i Tur\xc3\xadngia era habitual la partici\xc3\xb3 del territori cultivable entre els hereus, ra\xc3\xb3 per la qual, la superf\xc3\xadcie global de producci\xc3\xb3 es fraccionava cada vegada m\xc3\xa9s. Moltes d\'aquestes petites explotacions no eren econ\xc3\xb2micament viables per ra\xc3\xb3 de les c\xc3\xa0rregues que pesaven sobre aquestes._NEWLINE_Els problemes econ\xc3\xb2mics, les guerres, les males collites i la pressi\xc3\xb3 exercida pels senyors acreixien la situaci\xc3\xb3 de depend\xc3\xa8ncia i la servitud de la pagesia.\n_START_SECTION_\nLa noblesa\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'edat mitjana i l\'inici de la moderna, els reis van usar el seu poder per controlar la noblesa mentre impulsaven una nova aristocr\xc3\xa0cia entre la baixa noblesa i els ciutadans rics, per\xc3\xb2 a la fragmentada Alemanya, una part dels nobles es va resistir i es va revoltar, com en la frustrada "Revolta dels cavallers" liderada per Franz von Sickingen del 1523._NEWLINE_Alguns petits nobles es dedicaven al saqueig, cosa que no contribu\xc3\xafa a millorar la situaci\xc3\xb3 en la qual ja es trobaven els camperols.\n_START_SECTION_\nEl clergat\n_START_PARAGRAPH_\nLes institucions eclesi\xc3\xa0stiques eren un dels pilars centrals del sistema feudal. Alguns dels seus alts dignataris eren al mateix temps pr\xc3\xadnceps amb grans territoris amb serfs al seu c\xc3\xa0rrec, als que explotaven de manera tan brutal com els senyors seculars._NEWLINE_En el clergat existien estrats clarament diferenciats: D\'una banda, la jerarquia eclesi\xc3\xa0stica composta per arquebisbes, bisbes, abats i altres prelats que s\'oposaven a qualsevol canvi de la situaci\xc3\xb3 existent. El clergat popular (sacerdots de pobles i de zones rurals), tenien una situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica que s\'assemblava m\xc3\xa9s a la de les classes desafavorides que a la de l\'aristocr\xc3\xa0cia eclesi\xc3\xa0stica i no van ser a la simpatia de burgesos i de les classes desafavorides. Van ser nombrosos els que van participar en els moviments populars.\n_START_SECTION_\nLa Reforma protestant\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'esgl\xc3\xa9sia molts prelats duien un tren de vida llicenci\xc3\xb3s aprofitant les fundacions i her\xc3\xa8ncies al seu favor provinents dels sectors m\xc3\xa9s benestants, els c\xc3\xa0nons impostos i les donacions dels m\xc3\xa9s pobres, i explotant la credulitat popular amb mitjans com rel\xc3\xadquies a les quals s\'atribu\xc3\xafen poders miraculosos i, sobretot, la pedra de l\'esc\xc3\xa0ndol, a trav\xc3\xa9s de la lucrativa venda d\'indulg\xc3\xa8ncies._NEWLINE_A Roma, el centre de l\'autoritat espiritual, els papes actuaven tant com mecenes de les belles arts, com intrigants pr\xc3\xadnceps territorials i guerrers. Entre els m\xc3\xa8todes corrents per a l\'acc\xc3\xa9s als alts c\xc3\xa0rrecs eclesi\xc3\xa0stics figuraven el nepotisme, el clientelisme i la corrupci\xc3\xb3. Aquest estat de coses ja havia estat objecte de vives cr\xc3\xadtiques i originat revoltes, com ara els casos de Hans B\xc3\xb6hm a la Baixa Franc\xc3\xb2nia, de Girolamo Savonarola a Flor\xc3\xa8ncia o de Jan Hus a Boh\xc3\xa8mia._NEWLINE_Per\xc3\xb2 quan el frare dominic\xc3\xa0 Johann Tetzel, per enc\xc3\xa0rrec d\'Albert de Brandenburg (l\'endeutat arquebisbe de Mag\xc3\xbancia) i del Papa Lle\xc3\xb3 X, recorria Alemanya el 1517 en una reeixida gira de venda d\'indulg\xc3\xa8ncies. l\'agust\xc3\xad Mart\xc3\xad Luter, protegit per alguns nobles, va estimar que la gota havia desbordat el got. El moment havia arribat: va elaborar les seves 95 tesis i el 31 octubre 1517 les va clavar a les portes de l\'esgl\xc3\xa9sia del castell de Wittenberg, on l\'endem\xc3\xa0, diada de tots sants s\'havien d\'exposar centenars de rel\xc3\xadquies, posant en marxa la Reforma Protestant i canviant el curs de la hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_L\'argumentaci\xc3\xb3 de Mart\xc3\xad Luter en el seu escrit A la llibertat d\'un cristi\xc3\xa0 (1520), en el sentit que "un cristi\xc3\xa0 est\xc3\xa0 subjecte sobretot al Senyor i a ning\xc3\xba m\xc3\xa9s que a ell", aix\xc3\xad com la traducci\xc3\xb3 el 1522 del Nou Testament a l\'alemany, van constituir veritables detonants: a partir d\'aquell moment era possible, B\xc3\xadblia en m\xc3\xa0, q\xc3\xbcestionar els privilegis dels nobles i del clergat que estaven basats, pretesament, en la voluntat divina._NEWLINE_Per la seva banda, Huldrych Zwingli a Zuric i Thomas M\xc3\xbcntzer a Allstedt van difondre les tesis que tots els homes podien trobar, sense necessitat d\'intermediaris, el cam\xc3\xad cap a D\xc3\xa9u i aconseguir la salvaci\xc3\xb3 de les seves \xc3\xa0nimes. Amb aix\xc3\xb2 es soscavaven les pretensions absolutistes de l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica i el monopoli de la interpretaci\xc3\xb3 b\xc3\xadblica. Aix\xc3\xad s\'obria pas en l\'home com\xc3\xba la idea que el clergat, a m\xc3\xa9s d\'haver-se allunyat de la seva pr\xc3\xb2pia doctrina, era en gran manera superflu._NEWLINE_La pagesia tampoc trobava ra\xc3\xb3 b\xc3\xadblica alguna que justifiqu\xc3\xa9s la situaci\xc3\xb3 calamitosa que vivia. Encara m\xc3\xa9s, les limitacions efectuades pels senyors al dret antic contradeien el dret div\xc3\xad: si D\xc3\xa9u havia creat animals i plantes sense la intervenci\xc3\xb3 de l\'home i per al profit de tots els homes per igual, per qu\xc3\xa8 no haurien d\'aspirar als mateixos drets que els nobles i el clergat?\n_START_SECTION_\nPrecedents hist\xc3\xb2rics\n_START_PARAGRAPH_\nEl llarg deteriorament de la situaci\xc3\xb3 dels camperols havia estat font de nombrosos conflictes i aixecaments regionals. Disparadors d\'aquests havien estat generalment problemes locals com en els aixecaments a l\'antiga Confederaci\xc3\xb3 Su\xc3\xafssa contra els Habsburg des del 1291, les guerres hussites a Boh\xc3\xa8mia de 1419-1420 i 1433-1434, la Revolta de Hans B\xc3\xb6hm a Franc\xc3\xb2nia el 1476, els aixecaments camperols a Car\xc3\xadntia i Algovia en 1478 i 1492 respectivament, i les conjures "Bundschuh" a Als\xc3\xa0cia 1493, Espira el 1502 i Brisg\xc3\xb2via el 1513 i la Selva Negra el 1517, l\'aixecament del "pobre Konrad" a Wurtemberg el 1514._NEWLINE_El descontentament i les protestes no eren alienes als habitants de les ciutats. Aix\xc3\xad, ja el 1448 poden citar-se les manifestacions de Berl\xc3\xadn. En els anys immediatament precedents a les guerres camperoles, van tenir lloc esdeveniments i manifestacions en el curs de les quals els habitants de les ciutats es van solidaritzar amb els camperols, entre d\'altres el 1509 a Erfurt, el 1511 a Ratisbona, Brunswick, Espira, Col\xc3\xb2nia, Schweinfurt, Worms, Aquisgr\xc3\xa0, Osnabr\xc3\xbcck i en d\'altres._NEWLINE_Gaireb\xc3\xa9 tots aquests aixecaments van ser violentament reprimits. Nom\xc3\xa9s la llarga protesta dels pagesos muntanyencs su\xc3\xafssos va ser coronada amb \xc3\xa8xit, per\xc3\xb2 per a la resta, la situaci\xc3\xb3 dels camperols no va millorar en absolut, en la majoria dels casos els aixecaments nom\xc3\xa9s van portar com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia l\'augment de pol\xc3\xadtiques i mesures repressives.\n_START_SECTION_\nEls actors\n_START_PARAGRAPH_\nGran part dels petits camperols i serfs, oprimits per fortes depend\xc3\xa8ncies respecte als seus senyors, no estaven moguts per l\'ardor guerrer. En la seva gran majoria analfabets, ignorants i habituats de temps enrere a la seva condici\xc3\xb3 servil, el que els interessava era recuperar antics beneficis perduts i poder viure modesta i pac\xc3\xadficament, en el respecte i el temor de D\xc3\xa9u. Els seus anhels es redu\xc3\xafen a limitar les c\xc3\xa0rregues i moderar les servituds que pesaven sobre ells, per\xc3\xb2 tot aix\xc3\xb2 xocava contra l\'ordre existent, el que feia cr\xc3\xa9ixer el seu sentiment d\'injust\xc3\xadcia._NEWLINE_Eren sobretot les classes superiors de les poblacions rurals les que anhelaven canvis m\xc3\xa9s profunds. Entre aquests grups es trobaven funcionaris de les comunitats, jutges rurals, artesans, treballadors manuals, aix\xc3\xad com burgesos que explotaven possessions en els camps, els anomenats "ackerb\xc3\xbcrger", que sostenien l\'aixecament i pressionaven en molts casos als m\xc3\xa9s pobres i indigents a enrolar-se en les bandes camperoles. En realitat, nombrosos sectors de les burgesies ciutadanes es trobaven en una situaci\xc3\xb3 paradoxal: d\'una banda, la seva prosperitat econ\xc3\xb2mica depenia dels favors del clergat i de la noblesa i dels h\xc3\xa0bits de consum d\'aquests, de l\'altra, es veien limitats en els seus ambicions desitjos d\'expansi\xc3\xb3 per la rigidesa i les c\xc3\xa0rregues de les estructures feudals. Aquests factors expliquen que hom tamb\xc3\xa9 s\'ha referit a l\'aixecament de l\'any 1525 com "la revoluci\xc3\xb3 de l\'home com\xc3\xba" i, m\xc3\xa9s recentment, com "la primerenca revoluci\xc3\xb3 burgesa"._NEWLINE_Finalment, un cert nombre de nobles, alguns tr\xc3\xa0nsfugues, altres mercenaris, altres moguts per diverses raons i expectatives, es van enrolar del costat dels pagesos i els van brindar suport, no necess\xc3\xa0riament desinteressat, per a les accions militars (o saquejos). Dos dels m\xc3\xa9s c\xc3\xa8lebres van ser Florian Geyer i G\xc3\xb6tz von Berlichingen, "el cavaller de la m\xc3\xa0 de ferro".\n_START_SECTION_\nL\'escalada: l\'any 1524\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1524 van comen\xc3\xa7ar els conflictes a Forchheim, prop de Nuremberg, i poc despr\xc3\xa9s a M\xc3\xbchlhausen i Erfurt. L\'octubre de 1524 es van aixecar els camperols a St\xc3\xbchlingen, vall del riu Wutach. Despr\xc3\xa9s es van dirigir 3.500 camperols cap a Furtwangen._NEWLINE_A l\'Alta Su\xc3\xa0bia, envoltant el llac de Constan\xc3\xa7a, la revolta fermentava des de feia ja un temps, i en un breu lapse, entre febrer i mar\xc3\xa7 de 1525, es van crear tres de les m\xc3\xa9s famosos grups armats: la Banda de Baltringer, la l\'Estany i la de Algovia: La m\xc3\xa9s important era la de Baltringer: m\xc3\xa9s de 12.000 camperols, burgesos i petits clergues es van reunir en pocs dies a les vinyes de Baltringer, al costat de Biberach; La Banda de l\'Estany, en les proximitats de Lindau, estava integrada per uns 12.000 homes, entre ells molts simples clergues i tamb\xc3\xa9 lansquenets; Els 7.000 pagesos d\'Algovia, que sobretot es revoltaven contra el principat-abadia de Kempten, acamparen prop de Leuben.\n_START_SECTION_\nLes reunions de Memmingen\n_START_PARAGRAPH_\nLes tres bandes de pagesos de l\'Alta Su\xc3\xa0bia volien fonamentalment millorar les seves condicions de vida, no comen\xc3\xa7ar una guerra a gran escala. Uns 50 representants de les tres bandes es van reunir a la ciutat lliure de Memmingen, on la burgesia simpatitzava amb la pagesia. Els l\xc3\xadders dels camperols, utilitzant arguments b\xc3\xadblics, procuraven estructurar els seus reclams i fer avan\xc3\xa7ar les seves pretensions._NEWLINE_El 20 de mar\xc3\xa7 de 1525, despr\xc3\xa9s de moltes discussions, l\'advocat Wendel Hipler, "el canceller dels camperols" va donar a con\xc3\xa8ixer els "dotze articles". Aquests eren a la vegada cat\xc3\xa0leg de malalties, programa de reformes i manifest pol\xc3\xadtic. Havien estat redactats pel rector Christoph Schappeler i el pelleter Sabastian Lotzner. Seguint l\'exemple dels pagesos su\xc3\xafssos, van fundar al mateix temps la confederaci\xc3\xb3 de l\'Alta Su\xc3\xa0bia, establint les bases en una acta constitutiva. Les bandes es comprometien a prestar-se assist\xc3\xa8ncia rec\xc3\xadproca. En un curt temps, es van editar i distribuir nombroses c\xc3\xb2pies d\'aquests documents que buscaven una difusi\xc3\xb3, fins aleshores, inusual i r\xc3\xa0pida del moviment a tot el sud d\'Alemanya i el Tirol._NEWLINE_La negociaci\xc3\xb3 dels dotze articles a Memmingen va ser el punt crucial i decisiu de la guerra dels camperols. Aqu\xc3\xad, per primera vegada, es van establir de manera consensuada i escrita les reclamacions dels pagesos. Es van enfrontar per primera vegada unificats contra les autoritats. Els aixecaments de les d\xc3\xa8cades anteriors havien fracassat, sobretot per la dispersi\xc3\xb3 dels aixecaments i la manca de suport mutu.\n_START_SECTION_\nTemptatives de negociaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa fundaci\xc3\xb3 de la confederaci\xc3\xb3 es va remetre a la Lliga Suaba a Augsburg, amb l\'esperan\xc3\xa7a que aquesta se sum\xc3\xa9s al di\xc3\xa0leg en una base d\'igualtat, per\xc3\xb2 el conflicte ja estava en marxa i pels saquejos ocorreguts, els nobles de la Lliga no van mostrar inter\xc3\xa8s a entaular negociacions._NEWLINE_Sostinguts pels Fugger, poderosa fam\xc3\xadlia comerciant d\'Augsburg, i condu\xc3\xafts per Jordi III, senescal de Waldburg-Zeil, els nobles van guanyar temps i van organitzar un ex\xc3\xa8rcit de 9.000 infants, incloent lansquenets i 1.500 cavallers armats per aixafar l\'aixecament.\n_START_SECTION_\nEl desenvolupament de les hostilitats\n_START_PARAGRAPH_\nCap a finals de mar\xc3\xa7 de 1525 es va reunir l\'ex\xc3\xa8rcit de Waldburg-Zeil a Ulm. Una mica m\xc3\xa9s cap avall del Danubi, s\'havien congregat al voltant del predicador Jakob Wehe uns 5.000 pagesos que havien saquejat convents i propietats de nobles. L\'ex\xc3\xa8rcit de la Lliga de Su\xc3\xa0bia es va dirigir llavors cap a Leipheim i ja en el cam\xc3\xad es va enfrontar amb alguns grups a\xc3\xafllats de pagesos responsables de pillatges._NEWLINE_El 4 d\'abril va tenir lloc la primera gran batalla prop de Leipheim, en la qual els pagesos de Leipheim van ser derrotats i la ciutat va ser obligada a pagar una pena pecuni\xc3\xa0ria. Wehe i els altres caps del grup van ser executats._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'aquest esdeveniment es van unir els grups de pagesos de la vall del Neckar i d\'Odenwald amb els de la vall del Tauber comandats pel noble franc Florian Geyer (Banda Negra) i la "Banda de la llum di\xc3\xa0fana". Aproximadament 12.000 homes es van dirigir a les ordres del noble G\xc3\xb6tz von Berlichingen, contra els bisbes de Mag\xc3\xbancia i W\xc3\xbcrzburg i el pr\xc3\xadncep del Palatinat._NEWLINE_El 12 d\'abril, les forces de la Lliga Suaba es van enfrontar amb la Banda Baltringer, que va ser r\xc3\xa0pidament derrotada. Els camperols van ser desarmats i obligats a pagar elevades penalitats._NEWLINE_El 13 d\'abril, el senescal Jordi III von Waldburg-Zeil i el seu ex\xc3\xa8rcit van lluitar contra la "Banda del Llac", ben armada i ben preparada militarment, i s\xc3\xa0viament van decidir no lliurar batalla. Va trobar un dia despr\xc3\xa9s a Wurzach els pagesos de la Banda d\'Algovia. Va negociar h\xc3\xa0bilment amb aquesta i la va conv\xc3\xa8ncer que lliuressin les seves armes. En l\'acord de Weingarten del 20 d\'abril, va donar garanties a les bandes de l\'Estany i d\'Algovia que podien retirar-se lliurement i que un tribunal imparcial resoldria els seus conflictes._NEWLINE_Des de comen\xc3\xa7aments d\'abril s\'havien reunit paral\xc2\xb7lelament els pagesos de la vall del Neckar i de l\'Odenwald sota la direcci\xc3\xb3 de J\xc3\xa4cklein Rohrbach. A les festes de 1525 (16 d\'abril), la Banda del Neckar es va establir a Weinsberg, on Rohrbach va ajusticiar fent "c\xc3\xb3rrer baquetes" (passar enmig d\'una doble fila d\'homes armats) a l\'odiat Comte Ludwig de Helfenstein, la nora de l\'emperador Maximili\xc3\xa0 i diversos dels seus cavallers._NEWLINE_La humiliant execuci\xc3\xb3 d\'aquests nobles entre les piques i bastonades dels camperols va passar a la hist\xc3\xb2ria com la "matan\xc3\xa7a de Weinsberg", que no va contribuir a projectar una imatge simp\xc3\xa0tica de la insurrecci\xc3\xb3 i els revoltats van apar\xc3\xa8ixer com saquejadors i brutals assassins. Va ser a m\xc3\xa9s una de les raons que van incitar a diversos nobles indecisos i, especialment a Mart\xc3\xad Luter, a prendre obertament partit en contra. A l\'hora de les repres\xc3\xa0lies, la ciutat de Weinsberg va ser incendiada i J\xc3\xa4cklein Rohrbach capturat i cremat viu._NEWLINE_El 16 d\'abril es van reunir els pagesos de W\xc3\xbcrttemberg. Una vigorosa tropa de 8.000 homes va ocupar Stuttgart i despr\xc3\xa9s es va dirigir al maig cap a B\xc3\xb6blingen. Al Hall i Gm\xc3\xbcnd es van reunir petites bandes; 3.000 camperols van saquejar el monestir de Lorch i Murrhard i van deixar en ru\xc3\xafnes el castell de Sic\xc3\xadlia. Tamb\xc3\xa9 a Kraichgau i Ortenau es van incendiar castells i es van saquejar monestirs._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'\xc3\xa8xit diplom\xc3\xa0tic de Weingarten, l\'ex\xc3\xa8rcit del senescal Jordi III de Waldburg-Zeil es va encaminar cap a la vall del Neckar. Donada la seva notable inferioritat num\xc3\xa8rica, els camperols van ser derrotats a Baliga, Rottenburg, Herrenberg i en la batalla de B\xc3\xb6blingen. El cap Matern Feuerbacher va fugir cap al sud. El mateix va passar el 2 de juny amb la banda de la vall del Neckar i d\'Odenwald a K\xc3\xb6nigshofen._NEWLINE_El 23 de maig, una banda de 18.000 pagesos de Brisg\xc3\xb2via i del sud de la Selva Negra van prendre Friburg de Brisg\xc3\xb2via. Despr\xc3\xa9s d\'aquest \xc3\xa8xit, el cap Hans M\xc3\xbcller va voler acudir en ajuda dels assetjadors de Radolfzell, per\xc3\xb2 van ser pocs els camperols que el van seguir, ja que la majoria va preferir tornar a les seves tasques agr\xc3\xadcoles. El grup que es va enfrontar finalment amb l\'arxiduc Ferran d\'\xc3\x80ustria era relativament petit._NEWLINE_Mentrestant, a Tur\xc3\xadngia havia tingut lloc el 15 maig 1525 la batalla de Frankenhausen. Va ser una de les m\xc3\xa9s significatives de tot l\'aixecament i en ella van ser aniquilades per l\'ex\xc3\xa8rcit imperial les bandes dels pagesos de Tur\xc3\xadngia, liderades per Thomas M\xc3\xbcntzer, qui va ser capturat, torturat al castell de Heldrung i decapitat el 27 de maig a M\xc3\xbchlhausen. _NEWLINE_El senescal Jordi III von Waldburg-Zeil es va enfrontar el 4 de juny a la rodalia de W\xc3\xbcrzburg amb la "Banda de la Llum di\xc3\xa0fana" composta per camperols de Franconia. Aquests havien estat abandonats el dia anterior pel seu cap, el noble G\xc3\xb6tz von Berlichingen, per motius poc clars, probablement per una tra\xc3\xafci\xc3\xb3. Privats de l\xc3\xadder, no tenien cap possibilitat realista de lliurar un combat equilibrat. En dues hores van ser aniquilats 8.000 camperols. Despr\xc3\xa9s d\'aquesta vict\xc3\xb2ria, les tropes del senescal Jordi III von Waldburg-Zeil es van dirigir novament cap al sud i cap a finals de juliol van derrotar a Algovia als \xc3\xbaltims insurgents. En quatre mesos, el seu ex\xc3\xa8rcit havia recorregut m\xc3\xa9s de 1.000 quil\xc3\xb2metres._NEWLINE_Altres petites revoltes van ser sufocades aix\xc3\xad mateix. Entre el 23 i el 24 de juny de 1525, a la Batalla de Pfeddersheim, els revoltats palatins van ser exterminats. Cap a setembre, totes les batalles i accions punitives havien acabat._NEWLINE_L\'emperador Carles V i el papa Climent VII van agrair a la Lliga Suaba el seu rol en els combats.\n_START_SECTION_\nLes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies econ\xc3\xb2miques provocades per la desaparici\xc3\xb3 de 100.000 camperols, segons les fonts, van ser enormes.\n_START_SECTION_\nPer als sublevats\n_START_PARAGRAPH_\nLes conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies pels revoltats van ser dr\xc3\xa0stiques. Segons estimacions, nom\xc3\xa9s durant la fase b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica haurien perdut la vida uns 100.000 camperols. Els supervivents van ser autom\xc3\xa0ticament afectats per la proscripci\xc3\xb3 imperial ("Reichsacht") que comportava una situaci\xc3\xb3 semblant a la mort civil. Aix\xc3\xad van ser privats de tots els seus drets i possessions i podien ser declarats proscriptos "Vogelfrei". Els l\xc3\xadders van ser castigats amb la pena de mort._NEWLINE_Els altres amotinats van ser sotmesos als tribunals penals dels senyors territorials, que podien ser molt cruels. Molts relats donen compte de decapitacions, extirpaci\xc3\xb3 d\'ulls, amputacions de membres i coses per l\'estil. Aquells que van haver de pagar nom\xc3\xa9s penes pecuni\xc3\xa0ries, es podien considerar privilegiats, si b\xc3\xa9 molts dels condemnats ni tan sols estaven en condicions de fer-ho._NEWLINE_Comunitats senceres van ser desposse\xc3\xafdes de tots els seus drets per haver sostingut els insurgents. En part van perdre els drets de jurisdicci\xc3\xb3, es van prohibir les festes i les fortificacions dels pobles van ser arrasades. Les armes van haver de ser lliurades i fins i tot es va prohibir la freq\xc3\xbcentaci\xc3\xb3 de tavernes a la nit._NEWLINE_En algunes regions, per\xc3\xb2, va tenir conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies positives, si b\xc3\xa9 no van ser moltes. En alguns territoris van ser solucionats inconvenients per mitj\xc3\xa0 d\'acords, en els casos en qu\xc3\xa8 els aixecaments haguessin tingut lloc per ra\xc3\xb3 de circumst\xc3\xa0ncies particularment dolentes, com en el cas del principat-abadia de Kempten, pel qual es va establir un acord en la Dieta d\'Espira de 1526._NEWLINE_Algunes bandes, com les del tirol\xc3\xa9s Michael Gaismair, van seguir actuant en la clandestinitat alguns anys m\xc3\xa9s. Altres camperols proscriptes es van integrar en bandes de lladres que operaven en els boscos. Per\xc3\xb2 no hi va haver m\xc3\xa9s grans aixecaments. En els tres segles seg\xc3\xbcents, els pagesos no van efectuar protestes.\n_START_SECTION_\nPer als caps militars\n_START_PARAGRAPH_\nLa derrota dels camperols va establir les bases per a l\'enriquiment patrimonial dels caps militars nobles que havien sortit vencedors. El senescal Jordi von Waldburg-Zeil va obtenir molts territoris a l\'Alta Su\xc3\xa0bia. El comandant Sebastian Schertlin von Buertenbach es va servir dels ven\xc3\xa7uts per pagar als mercenaris empleats.\n_START_SECTION_\nEp\xc3\xadleg\n_START_PARAGRAPH_\nA la Revoluci\xc3\xb3 de 1848 van ser assolits alguns dels objectius formulats en els "Dotze Articles" de 1525.\n_START_SECTION_\nMart\xc3\xad Luter\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que els punts de vista de la Reforma van proveir una justificaci\xc3\xb3 essencial per als camperols insurrectes, Mart\xc3\xad Luter es va distanciar netament dels aixecaments. Ja el 1521 havia diferenciat de manera precisa els \xc3\xa0mbits espiritual i terrenal, ja que ell pretenia amb la reforma canviar l\'Esgl\xc3\xa9sia i no - a difer\xc3\xa8ncia de Savonarola - la cristianitzaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n. Les autoritats el responsabilitzaven cada vegada m\xc3\xa9s obertament pels successos a la guerra dels camperols, especialment perqu\xc3\xa8 no es distanciava expl\xc3\xadcitament i sense ambig\xc3\xbcitat de les pretensions camperoles. Encara el 1525 criticava Luter en la seva "Exhortaci\xc3\xb3 a la pau" la conducta altiva dels pr\xc3\xadnceps. Sols despr\xc3\xa9s de la "matan\xc3\xa7a de Weinsberg" decid\xc3\xad col\xc2\xb7locar-se sense vacil\xc2\xb7lacions del costat dels pr\xc3\xadnceps i condemn\xc3\xa0 els insurrectes:_NEWLINE_"contra les hordes rapinyaires i assassines mullo la meva ploma en sang: els seus integrants han de ser aniquilats, estrangulats, apunyalats, en secret o p\xc3\xbablicament, per qui vulgui que pugui fer-ho, com es maten els gossos rabiosos"_NEWLINE_Luter va publicar el seu escrit "Contra les hordes rapinyaires i assassines" en un moment en qu\xc3\xa8 la derrota dels camperols era f\xc3\xa0cilment previsible. El seu paper durant les guerres camperoles ha estat per aix\xc3\xb2 criticat pels historiadors._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de 1525, el protestantisme va perdre tota tra\xc3\xa7a d\'esperit revolucionari i va fonamentar, tamb\xc3\xa9 recolzat per Luter, les institucions dominants de la societat senyorial, amb la doctrina de la submissi\xc3\xb3 a l\'autoritat.\n_START_SECTION_\nThomas M\xc3\xbcntzer\n_START_PARAGRAPH_\nThomas M\xc3\xbcntzer va ser inicialment un seguidor de Luter, per\xc3\xb2 contr\xc3\xa0riament a aquest va adoptar una postura totalment radical i revolucion\xc3\xa0ria, advocant per l\'alliberament per les armes. Pretenia establir la seva visi\xc3\xb3 d\'un ordre social just: abolici\xc3\xb3 de privilegis, dissoluci\xc3\xb3 de monestirs, creaci\xc3\xb3 de refugis per als desposse\xc3\xafts, donacions per als pobres.\n_START_SECTION_\nLiteratura\n_START_PARAGRAPH_\nLa gesta camperola, rica en esdeveniments heroics, intrigues i tra\xc3\xafcions, es va revelar un terreny f\xc3\xa8rtil per a la creaci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria, sobretot a partir del per\xc3\xadode conegut com a "Sturm und Drang" alemany. Aix\xc3\xad, el primer drama molt conegut de Goethe es va inspirar (sense pretensi\xc3\xb3 d\'exactitud hist\xc3\xb2rica) en el controvertit personatge de Goetz von Berlichingen, el "cavaller de la m\xc3\xa0 de ferro"._NEWLINE_Gerhart Hauptmann ens va llegar al seu torn el drama "Florian Geyer": la tr\xc3\xa0gica guerra dels camperols en cinc actes i un introit (1896)._NEWLINE_L\'acci\xc3\xb3 de la novel Q del col\xc2\xb7lectiu d\'escriptors itali\xc3\xa0 Luther Blissett transcorre en part durant les Guerres dels Camperols.'