b'\n_START_ARTICLE_\nTorre Negra\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un edifici d\'aspecte fortificat, antigament fou un lloc de defensa. T\xc3\xa9 una planta quadrangular i tres pisos d\'al\xc3\xa7ada amb la torre quadrada adossada en un dels angles de l\'edifici. Aquesta s\'obre a l\'exterior en el pis superior per una s\xc3\xa8rie de finestres quadrades. Algunes finestres de la fa\xc3\xa7ana principal s\xc3\xb3n geminades. La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s de pedra. La porta d\'entrada de punt rod\xc3\xb3 i est\xc3\xa0 adovellada. Damunt s\'obre un gran balc\xc3\xb3 rematat amb pedra. El teulat \xc3\xa9s de teula \xc3\xa0rab i de forma inclinada.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 els seus or\xc3\xadgens en una fortalesa del castell Ricard erigit pel monestir de Sant Cugat per a la defensa del territori. Els seus primers amos, els Vilanova, eren feudataris del monestir (1145). A la segona meitat del segle XIII els Vilanova entroncaren amb els Laceras. Poc despr\xc3\xa9s la casa dels Vilanova va \xc3\xa9sser venuda als Palou que volien instituir jurisdicci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia prescindint del monestir i fundant la Quadra de Vilanova. Aix\xc3\xb2 va promoure molts plets entre els Palou i el monestir. El 1432 els monjos s\'oposaren que es continu\xc3\xa9s la construcci\xc3\xb3 de la fortalesa, per\xc3\xb2 va continuar. L\'antiga noble mansi\xc3\xb3 reedificada es denomin\xc3\xa0 Torre de Vilanova o Torre de Palou. El monestir adquir\xc3\xad la plena possessi\xc3\xb3 de "la torre Negra" al segle XVIII, nom amb qu\xc3\xa8 es design\xc3\xa0 a partir de llavors degut a la tonalitat fosca de les seves pedres. Despr\xc3\xa9s de la compra per part del marqu\xc3\xa9s de Rupit, de nou s\'altera l\'estructura.'