b"\n_START_ARTICLE_\nMald\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Mald\xc3\xa0, a la Vall del Corb, limita al nord amb Belianes i Sant Mart\xc3\xad de Riucorb; a l'est, amb Vallbona de les Monges i els Omells de na Gaia; al sud, amb l'Espluga Calba i els Omellons, i a l'oest, amb Arbeca._NEWLINE_Mald\xc3\xa0 est\xc3\xa0 situat a la riba esquerra del Riu Corb, que marca el l\xc3\xadmit nord amb el terme de Sant Mart\xc3\xad de Riucorb. Per la part meridional \xc3\xa9s molt accidentat i en les fondalades del Maldanell i el Riu Corb es troben les millors terres de conreu, especialment de regadiu. El Maldanell, afluent del Riu Corb per l'esquerra, travessa el terme per la part N i en direcci\xc3\xb3 E-W; quan porta aigua recull les de la conca formada per les serres que formen la divis\xc3\xb2ria d'aig\xc3\xbces del terme de Passanant, des del poble de Belltall i de la serra del Tallat pel seu sector ponent\xc3\xad. Hi predominen les terres calc\xc3\xa0ries oligoc\xc3\xa8niques, cobertes per una capa de margues quatern\xc3\xa0ries. Alguns turons de la part meridional sobrepassen els 570 m, mentre que els de la part NW tenen uns 380m._NEWLINE_El terme compr\xc3\xa8n el poble de Mald\xc3\xa0, cap de municipi, i el despoblat de Maldanell. La carretera de la vall passa pel peu del castell i segueix tota la ribera fins passat Rocallaura, on entra a la Conca de Barber\xc3\xa0. Aquesta carretera, que prossegueix per Belianes fins a Bellpuig, vers el nord, troba, prop de la Farinera, una cru\xc3\xaflla de carreteres locals que van a Vallbona de les Monges, als Omells de na Gaia i a Blancafort, i a l'Espluga Calba i els Omellons. _NEWLINE_La millor manera d'arribar-hi \xc3\xa9s per carretera, i des de Lleida o Barcelona l'opci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s adient \xc3\xa9s l'autovia A2, sortint per T\xc3\xa0rrega o Bellpuig nord i seguint en direcci\xc3\xb3 a Mald\xc3\xa0. (Hi ha autobusos que cobreixen el trajecte fins a T\xc3\xa0rrega o Bellpuig, les dues parades m\xc3\xa9s properes); si s'opta pel tren, l'estaci\xc3\xb3 de Bellpuig \xc3\xa9s la que queda m\xc3\xa9s a prop. A partir d'aqu\xc3\xad s'haur\xc3\xa0 de continuar per carretera.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers vestigis s\xc3\xb3n de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica i es troben al paratge del Maldanell. Antigament hi havia hagut un poblat i un castell o torre de guaita que era al cim del tur\xc3\xb3 on avui s\xe2\x80\x99hi al\xc3\xa7a l\xe2\x80\x99ermita de Sant Joan del Maldanell. Prop d\xe2\x80\x99aquest lloc s\xe2\x80\x99hi ha trobat moltes restes de gran inter\xc3\xa8s arqueol\xc3\xb2gic i hist\xc3\xb2ric.Hi resten un dolmen, tombes excavades a la roca i mostres de cer\xc3\xa0mica. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99hi han trobat restes romanes, tombes del segle II al paratge de l'Oliva._NEWLINE_Els Cardona, vescomtes d'Osona, foren els primers que senyorejaren el terme i el castell de Mald\xc3\xa0; \xc3\xa9s probable que ells fossin els endegadors i repobladors del lloc vers el 1040, data en la qual feren donacions de b\xc3\xa9ns de Mald\xc3\xa0 a l'esgl\xc3\xa9sia canonical de Sant Vicen\xc3\xa7 de Cardona amb motiu de la seva consagraci\xc3\xb3. Aquesta possessi\xc3\xb3 fou confirmada de fet legalment l'any 1082 quan els comtes de Barcelona, els germans Ramon Berenguer II i Berenguer Ramon II amb la comtessa Mafalda, el dia 29 de gener, donaren al vescomte de Cardona, Ramon Folc (I), el castell de Mald\xc3\xa0, i el lloc i castell de Maldanell. Segons San\xc3\xa7 Capdevila, els Cardona, tingueren la propietat directa i senyorial fins a l'any 1273, en qu\xc3\xa8 la vengueren al rei Jaume I, amb data de 4 d'abril. M\xc3\xa9s tard, Mald\xc3\xa0 continu\xc3\xa0 en poder dels Cardona per\xc3\xb2 com a feudataris del rei. _NEWLINE_Fou en temps de Jaume el Just que en part tornen a la casa dels Cardona els castells de Mald\xc3\xa0 i Maldanell, quan el rei els concedeix el mer i mixt imperi, per\xc3\xb2 es reserva el domini sobir\xc3\xa0 i la potestat directa. A partir de Pere el Cerimoni\xc3\xb3s i en concret entre 1347 i 1450 novament els Cardona tenen potestat directa i el domini alodial i tots els altres drets sobre Mald\xc3\xa0. Per t\xc3\xadtol de compra els llocs de Mald\xc3\xa0 i Maldanell entraren a formar part del patrimoni dels senyors de Ponts, la fam\xc3\xadlia Albert, fins a l'any 1585, en qu\xc3\xa8 Pere Albert ven els drets a Antoni de Fr\xc3\xadgola, per passar despr\xc3\xa9s als Cortada el 1667 per compra feta a Francesc de Fr\xc3\xadgola per Jaume de Cortada i Sala en p\xc3\xbablica subhasta i pel preu de 27 000 lliures. El domini de Mald\xc3\xa0 i Maldanell va passar per via de casament a Antoni d'Amat i de Junyent i l'any 1868 heret\xc3\xa0 la baronia Josep de C\xc3\xa0rcer i d'Amat i, per aquest llinatge, entraren a posseir la baronia els Vilallonga, barons de Segur. El t\xc3\xadtol baronial en aquest temps era ja desprove\xc3\xaft de tota jurisdicci\xc3\xb3 i domini senyorial.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria\n_START_PARAGRAPH_\nL'actual esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria de Mald\xc3\xa0 \xc3\xa9s del segle XVIII i es troba en la part alta de la poblaci\xc3\xb3. T\xc3\xa9 la fa\xc3\xa7ana dividida per dues pilastres adossades que fan que transcendeixi a l'exterior l'estructura interior, de tres naus. Dues pilastres m\xc3\xa9s a la cantonada emmarquen tot el conjunt. La portada t\xc3\xa9 dos cossos. Cadascun t\xc3\xa9 dues columnes de fust llis i capitell corinti. Damunt de la portada hi ha un front\xc3\xb3 corbat que es repeteix a dalt de tot. El campanar \xc3\xa9s octogonal._NEWLINE_Actualment, l'esgl\xc3\xa9sia est\xc3\xa0 sent remodelada i les cerim\xc3\xb2nies s'oficien a la de Sant Pere.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Pere\n_START_PARAGRAPH_\nLa primitiva parr\xc3\xb2quia sembla que era l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Pere, que es troba a la part baixa del poble, prop de la carretera de Vallbona. \xc3\x89s d'una sola nau, t\xc3\xa9 un absis quadrat i data del segle XII. Tant la nau com l'absis s\xc3\xb3n coberts amb volta de can\xc3\xb3, sostinguda per quatre arcs torals que es recolzen en mitges columnes, amb capitells senzills de pla i cavet. El m\xc3\xa9s proper al frontis t\xc3\xa9 a mitja columna un altre capitell del qual arrenca un comen\xc3\xa7ament d'arc rebaixat, desaparegut o que mai es va arribar a construir. _NEWLINE_Aquesta o una esgl\xc3\xa9sia anterior \xc3\xa9s esmentada el 1154, quan va passar de la di\xc3\xb2cesi de Vic, a la qual pertanyia des del final del segle XI, a l'arxidi\xc3\xb2cesi de Tarragona. La fa\xc3\xa7ana, coronada per una espadanya, t\xc3\xa9 una portada amb arc de mig punt, d'ample dovellatge, protegit per un guardapols, i sostingut per dues columnes amb capitells ornamentats amb elements de tipus vegetal i molt simple i de dibuix geom\xc3\xa8tric.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nL'agricultura de la zona \xc3\xa9s actualment de sec\xc3\xa0, de manera que predomina el conreu de l'olivera, la vinya, el cereal i els fruits secs. Amb l'arribada, el 2013, del canal Segarra-Garrigues, s'espera poder ampliar el tipus de conreu cap al regadiu._NEWLINE_D'altra banda, la ramaderia est\xc3\xa0 \xc3\xa0mpliament dominada pel sector porc\xc3\xad._NEWLINE_La combinaci\xc3\xb3 d'aquests sectors proporciona a la vila una molt bona gastronomia pr\xc3\xb2pia. Mald\xc3\xa0 compta amb un oli d'oliva i un vi de gran qualitat. El primer est\xc3\xa0 reconegut amb la Denominaci\xc3\xb3 d'Origen Protegida Les Garrigues, i el segon amb la de Costers del Segre. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n t\xc3\xadpics embotits i botifarres, aix\xc3\xad com la famosa coca de recapte i els fruits secs."