b"\n_START_ARTICLE_\nJoaquim Jord\xc3\xa0 i Catal\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNeix l\xe2\x80\x991 d\xe2\x80\x99agost de 1935 a Santa Coloma de Farn\xc3\xa9s. Fill del \xe2\x80\x9cnotari del poble\xe2\x80\x9d, amb domicili itinerant per diverses poblacions catalanes, Jord\xc3\xa0 visqu\xc3\xa9 a la mateixa casa que va n\xc3\xa9ixer Salvador Espriu, fill tamb\xc3\xa9 de notari, en aquesta localitat de la comarca de la Selva._NEWLINE_El 1951 s\xe2\x80\x99instal\xc2\xb7la a Barcelona on estudia Dret fins 1956, Juan Goytisolo \xc3\xa9s un dels seus companys de classe amb el qui a l\xe2\x80\x99estiu de 1952 far\xc3\xa0 el seu primer viatge a Par\xc3\xads on qued\xc3\xa0 impressionat\xc2\xa0 amb Jean Genet i Arthur Adamov. A Par\xc3\xads cada dia anava a la Cin\xc3\xa9math\xc3\xa8que dirigida llavors per Andr\xc3\xa9 Bazin. A partir de segon curs comen\xc3\xa7a a militar al PSUC en clandestinitat._NEWLINE_A l\xe2\x80\x99any 1958 es trasllada a Madrid, ingressa a l\xe2\x80\x99Escola de Cinema i comen\xc3\xa7a a formar par de la Uni\xc3\xb3n Industrial Cinematogr\xc3\xa1fica (UNINCI), productora lligada al Partit Comunista. El primer any fa vaga pr\xc3\xa0cticament tot el curs, com a resultat d\xe2\x80\x99aquesta  es renova l\xe2\x80\x99escola i es passa a dir Escuela Oficial de Cinematografia (EOC). Fou ajudant de direcci\xc3\xb3 de Juan Antonio Bardem a les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules Sonata de Oto\xc3\xb1o (1959) i A las cinco de la tarde (1960). L\xe2\x80\x99any 1960 deix\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99escola a causa d\xe2\x80\x99una discussi\xc3\xb3 amb Carlos Saura, en aquest mateix any torna Bu\xc3\xb1uel a Madrid amb qui establ\xc3\xad una relaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99amistat i tamb\xc3\xa9 dirigeix el seu primer curtmetratge D\xc3\xada de muertos (1960) junt amb Juli\xc3\xa1n Marcos._NEWLINE_Torna a Barcelona el 1962\xc2\xa0i participa en diversos projectes cinematogr\xc3\xa0fics com a ajudant de direcci\xc3\xb3, guionista o actor. L\xe2\x80\x99any 1966 es reuneix a casa de Ricardo Bofill amb Jacinto Esteva, Pere Portabella, Carles Dur\xc3\xa1n i Gonzalo Su\xc3\xa1rez d\xe2\x80\x99on sorgeix la idea de fer un projecte conjunt. Aquest es considera l'inici del moviment anomenat Escola de Barcelona, que volia superar les barreres de la censura franquista explorant camins alternatius en el cinema per la via de l'experimentaci\xc3\xb3 formal, i sovint utilitzant al\xc2\xb7lusions pol\xc3\xadtiques indirectes. Precisament el seu segon llargmetratge, Dante no es \xc3\xbanicamente severo (1967), fet junt amb el cineasta Jacinto Esteva, es consider\xc3\xa0 un film manifest d'aquest moviment._NEWLINE_A finals dels 60 degut a la seva intensa activitat pol\xc3\xadtica i el cansament de viure sota el r\xc3\xa8gim de Franco marxa exiliat a It\xc3\xa0lia on dirigeix diversos films militants com Portogallo, paese\xc2\xa0 tranquilo (1969) que form\xc3\xa0 part del Festival de Leipzig. El 1970 coodigir\xc3\xa0 amb Giani Toti el documental Lenin Vivo com a enc\xc3\xa0rrec del Partit Comunista Itali\xc3\xa0 i l\xe2\x80\x99any seg\xc3\xbcent juntament amb Ivo Barnab\xc3\xb3 Micheli Spezziamo le catene, una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sobre les pr\xc3\xa0ctiques de l\xe2\x80\x99absentisme i el sabotatge a l\xe2\x80\x99empresa italiana de cotxes Alfa Romeo._NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1973 torna a Barcelona i juntament amb el fil\xc3\xb2sof Santiago L\xc3\xb3pez Petit participar\xc3\xa0 en la Formaci\xc3\xb3 del moviment d\xe2\x80\x99autonomia obrera que ja feia anys que funcionava a It\xc3\xa0lia.  A partir d\xe2\x80\x99aquest moment comen\xc3\xa7a a dedicar-se amb intensitat a la traducci\xc3\xb3 de texts treballant sobretot a l\xe2\x80\x99editorial Anagrama a trav\xc3\xa9s del seu amic Jordi Herralde.En aquesta \xc3\xa8poca entra en contacte amb l\xe2\x80\x99Assemblea de Treballadors de l\xe2\x80\x99empresa d\xe2\x80\x99electrodom\xc3\xa8stics Numax, despr\xc3\xa9s de dos anys d\xe2\x80\x99autogesti\xc3\xb3 decideixen tancar i amb els diners de la caixa de resist\xc3\xa8ncia proposen a Jord\xc3\xa0 fer una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula per explicar l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia, aquest film es titula Numax presenta... (1980)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de Numax s\xe2\x80\x99instal\xc2\xb7la novament a Madrid i comen\xc3\xa7a una etapa com a guionista col\xc2\xb7laborant amb directors com Mario Cam\xc3\xbas o Vicentre Aranda. Un altre cop haur\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99esperar 10 anys per dirigir novament i dirigir\xc3\xa0 El encargo del cazador (1990), una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sobre el seu amic Jacinto Esteva. Tamb\xc3\xa9 al 1996 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de cinema negre ambientada al m\xc3\xb3n rural Un cos al bosc que fou el seu segon llargmetratge de ficci\xc3\xb3.  _NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1997 tingu\xc3\xa9 un infart provocant-li agn\xc3\xb2sia i al\xc3\xa8xia. Va perdre part de la visi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un ull, la capacitat de distingir formes i colors, orientar-se en l\xe2\x80\x99espai i en el temps i qued\xc3\xa0 incapacitat per entendre el llenguatge escrit. Aquest infart fa que Jord\xc3\xa0 es decant\xc3\xad cap al cinema documental, ja que li era molt dif\xc3\xadcil treballar en projectes de ficci\xc3\xb3. Jordi Batll\xc3\xb3, director del M\xc3\xa0ster de Documental de Creaci\xc3\xb3 de la Universitat Pompeu Fabra, li proposa participar-hi amb el rodatge d\xe2\x80\x99una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Aquest ser\xc3\xa0 el documental ubicat en un sanatori mental Mones com la Becky (1999) film de consolidaci\xc3\xb3 i reconeixement de Joaquim Jord\xc3\xa0. A partir d\xe2\x80\x99aqu\xc3\xad comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 una etapa creativa molt intensa amb t\xc3\xadtols com  De nens (2003) sobre l'anomenat cas Raval, Vint anys no \xc3\xa9s res (2004) que recupera els personatges de Numax presenta... i retrata l'evoluci\xc3\xb3 que han fet en les seves vides, i M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del mirall (2006), on investiga la malaltia que pateix a partir de diversos testimonis i de la seva pr\xc3\xb2pia experi\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Cal destacar tamb\xc3\xa9 la seva obra com a guionista a pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules com El Lute: camina o revienta, El Lute II: ma\xc3\xb1ana ser\xc3\xa9 libre, Carmen, de Vicente Aranda; i Pau i el seu germ\xc3\xa0, de Marc Recha, entre altres, aix\xc3\xad com a guionista de la minis\xc3\xa8rie Andorra, entre el torb i la Gestapo._NEWLINE_Mor\xc3\xad el 23 de juny del 2006 a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'un c\xc3\xa0ncer de fetge i p\xc3\xa0ncrees, abans del rodatge de la que podria haver estat la seva \xc3\xbaltima pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, Morir de dia, un film documental sobre l\xe2\x80\x99irrupci\xc3\xb3 de l'hero\xc3\xafna i la SIDA a la ciutat de Barcelona. L'any 2000 fou guardonat amb el Premi Nacional de Cinema, concedit per la Generalitat de Catalunya i el 2006, dies despr\xc3\xa9s de la seva mort, amb el Premi Nacional de Cinematografia, concedit pel Ministeri de Cultura d'Espanya.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nEl cinema de Joaquim Jord\xc3\xa0 es llegeix retrospectivament i es projecta amb for\xc3\xa7a cap al futur; \xc3\xa9s un cinema que pensa. A Numax presenta... (1980) filma la revolta d'uns treballadors en el mateix moment que el proletariat desapareix. \xc3\x89s la hist\xc3\xb2ria del final de la lluita obrera i tamb\xc3\xa9 del cinema militant. Jord\xc3\xa0, havia participat, des de l'exili rom\xc3\xa0, en l'anomenat cinema militant de finals dels anys seixanta. Com que tampoc seguia les consignes de partit, va passar bona part dels setanta sense filmar, dedicat sobretot a la traducci\xc3\xb3. Numax presenta... s'acaba amb una festa en la qual els obrers expressen els seus projectes de futur. Vint-i-cinc anys despr\xc3\xa9s Jord\xc3\xa0 recupera els mateixos personatges per veure qu\xc3\xa8 ha passat amb les seves vides. Vint anys no \xc3\xa9s res (2004) constata la desaparici\xc3\xb3 de la pol\xc3\xadtica, les esperances tra\xc3\xafdes de la Transici\xc3\xb3, i com els herois quotidians de la classe treballadora han perdut la seva lluita per\xc3\xb2 conserven la dignitat del perdedor i una lucidesa total._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'una d\xc3\xa8cada dedicada a l'ofici de guionista, Jord\xc3\xa0 fa El encargo del cazador (1991), un film singular. Un documental sobre Jacinto Esteva, el seu antic company de l'Escola de Barcelona i coautor del film manifest Dante no es \xc3\xbanicamente severo (1967). A la pr\xc3\xa0ctica es tracta d'un treball d'exploraci\xc3\xb3 sobre un espectre que figura una modernitat truncada, una \xc3\xa8poca perduda \xe2\x80\x93la Barcelona de la gauche divine\xe2\x80\x93 i una her\xc3\xa8ncia problem\xc3\xa0tica. Aquesta arqueologia fantasmal emergeix com el primer gran assaig f\xc3\xadlmic de Jord\xc3\xa0. Potser el segon, si es considera com a tal el film preparatori, l'assaig literal en qu\xc3\xa8 es va convertir \xe2\x80\x98Maria Aur\xc3\xa8lia Capmany parla d'Un lloc entre els morts' (1968)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un fuga\xc3\xa7 retorn a la ficci\xc3\xb3 amb Un cos al bosc (1996), Jord\xc3\xa0 pateix un infart cerebral que li provoca problemes d'al\xc3\xa8xia i agn\xc3\xb2sia. Aquesta experi\xc3\xa8ncia fonamental el fa tornar a Barcelona \xe2\x80\x93aleshores vivia a Madrid\xe2\x80\x93 per participar en el M\xc3\xa0ster de Documental de la Universitat Pompeu Fabra. Malgrat les seq\xc3\xbceles de l'ictus filma Mones com la Becky (1999). \xc3\x89s el primer d'un conjunt d'extraordinaris films cervell que transiten a l'altra banda del mirall per apropar la mirada del que est\xc3\xa0 fora de la normalitat i mostrar la xarxa teixida pels discursos del poder: psiqui\xc3\xa0tric i hist\xc3\xb2ric, en aquest cas; judicial, pol\xc3\xadtic i medi\xc3\xa0tic en la projecci\xc3\xb3 urbana i social d'aquell univers mental a De nens (2003). En aquests films, Jord\xc3\xa0 perfecciona les seves eines cinematogr\xc3\xa0fiques de posada en situaci\xc3\xb3, muntatge significant, reapropiaci\xc3\xb3 de la ficci\xc3\xb3 i intervenci\xc3\xb3 personal com a gest pol\xc3\xadtic. La seva darrera obra, M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del mirall (2006), \xc3\xa9s una afirmaci\xc3\xb3 clara de la seva presa de posici\xc3\xb3 i del moviment que defineix tota la seva obra._NEWLINE_Com a traductor va traduir textos sobretot de l'itali\xc3\xa0 i del franc\xc3\xa8s, gaireb\xc3\xa9 sempre treballant al costat de Jorge Herralde per a l'editorial Anagrama.\n_START_SECTION_\nFons documental\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu fons documental es conserva, des de 2018, a l'Arxiu Comarcal de la Selva. El fons Jord\xc3\xa0 \xc3\xa9s integrat per un extens fons documental i bibliogr\xc3\xa0fic que documenta la seva activitat professional com a cineasta, professor universitari, i traductor. En la seva major part s\xc3\xb3n documents que es daten entre finals de la d\xc3\xa8cada dels anys 70 del segle passat i l\xe2\x80\x99any de la seva mort, el 2006._NEWLINE_Els fons de l\xe2\x80\x99autor ocupa 6,1 metres lineals i aplega prop de 2.500 documents. Inclou documents de tres \xc3\xa0mbits principals. El primer i de major inter\xc3\xa8s s\xc3\xb3n els documents relacionats amb l\xe2\x80\x99activitat professional com a cineasta. Inclou en aquest bloc nombroses versions, anotades i corregides per l\xe2\x80\x99autor, de guions d\xe2\x80\x99algunes de les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules; a m\xc3\xa9s, en alguns casos, de materials de documentaci\xc3\xb3 i localitzaci\xc3\xb3 de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, fotografies i diaris de rodatge. Aquest bloc del fons inclou tamb\xc3\xa9 guions, propis i d\xe2\x80\x99altres, de la s\xc3\xa8rie de TVE \xe2\x80\x9cTurno de oficio\xe2\x80\x9d (1986-1987), produ\xc3\xafda per B.M.G Films, en la qual Jord\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 va participar. Com a part de la seva activitat professional com a cineasta els fons inclou tamb\xc3\xa9 documentaci\xc3\xb3 relativa a la participaci\xc3\xb3 de Jord\xc3\xa0 en festivals de cinema (programes, acreditacions, etc.) i la seva tasca de jurat en algun d\xe2\x80\x99ells._NEWLINE_Els fons documental Jord\xc3\xa0 es completa encara amb part de la seva biblioteca personal, que aplega obres d\xe2\x80\x99assaig especialitzades en temes de cinema, de ficci\xc3\xb3 i poesia, un extens cat\xc3\xa0leg f\xc3\xadlmic en cintes de v\xc3\xaddeo, de distribuci\xc3\xb3 comercial, que el mateix autor havia catalogat; i un important bloc de premsa, revistes i altre material de propaganda pol\xc3\xadtica de grups d\xe2\x80\x99esquerra i extrema esquerra, que data dels anys setanta del segle passat i posterior, amb els quals l\xe2\x80\x99autor col\xc2\xb7laborava o tenia afinitat pol\xc3\xadtica. Aquest darrer conjunt inclou publicacions que per si mateixes poden \xc3\xa9sser d\xe2\x80\x99especial inter\xc3\xa8s per a l\xe2\x80\x99estudi del moviment obrer i socials a la Barcelona dels anys 70 i 80 del segle passat. De la documentaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99arxiu es dedueix que Joaquim Jord\xc3\xa0 mateix va participar a fundar alguna d\xe2\x80\x99aquestes publicacions (Teoria pr\xc3\xa0ctica, del grup d\xe2\x80\x99esquerres Autonomia Obrera)."