b'\n_START_ARTICLE_\nPhilippe Halsman\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Morduch Halsman, dentista i d\'Ita Grintuch, directora d\'una escola de prim\xc3\xa0ria, Philippe va n\xc3\xa9ixer el 2 de maig de 1906 a Riga,Let\xc3\xb2nia i dos anys m\xc3\xa9s tard naixeria la seva germana Lyuba. El 1921 Halsman descobreix la vella c\xc3\xa0mera del seu pare i comen\xc3\xa7a a fer fotografies de la fam\xc3\xadlia i amics, descrivint com un "miracle" el revelat de les plaques de vidre a l\'aig\xc3\xbcera del lavabo. El 1924 Halsman acaba l\'escola com un dels primers de la classe, havent estudiat llat\xc3\xad, alemany i rus, i es matricula a la Universitat de Dresden on va estudiar enginyeria el\xc3\xa8ctrica . _NEWLINE_El 10 de febrer de 1928 el seu pare mor en un accident fent senderisme al Tirol austr\xc3\xadac,. Per ra\xc3\xb3 de l\'antisemitisme que s\'estava estenent per la regi\xc3\xb3 Philippe, que acompanyava al seu pare a l\'excursi\xc3\xb3, va ser falsament acusat de parricidi. Va ser portat davant els jutges i condemnat a deu anys de pres\xc3\xb3 a una cel\xc2\xb7la d\'a\xc3\xafllament. La seva germana Lyuba fa esfor\xc3\xa7os perqu\xc3\xa8 sigui alliberat obtenint el suport d\'un destacat grup d\'intel\xc2\xb7lectuals, entre els quals es trobaven Sigmund Freud, Thomas Mann i Albert Einstein, i aconseguint que fos alliberat dos anys despr\xc3\xa9s. Va ser el 1930 que J. Engelhorns, publica el llibre de Philippe, Briefe aus der Haft an eine Freundin (Cartes a un amic des de la pres\xc3\xb3)._NEWLINE_El 26 de gener de 1931 es va instal\xc2\xb7lar a  Par\xc3\xads, despr\xc3\xa9s d\'obtenir el dret d\'asil gr\xc3\xa0cies a la mediaci\xc3\xb3 del ministre franc\xc3\xa8s Paul Painlev\xc3\xa9. Seria el fill d\'aquest, Jean Painlev\xc3\xa9 qui, despr\xc3\xa9s de comprar-li la millor c\xc3\xa0mera que hi havia al mercat (una Kodak 9x12), li present\xc3\xa0 al m\xc3\xb3n art\xc3\xadstic parisenc._NEWLINE_Entre 1931 i 1940 va treballar com a fot\xc3\xb2graf de moda independent publicant a revistes com Vogue, Vu i Voil\xc3\xa0 on apareixen retrats d\'Andr\xc3\xa9 Gide, Paul Val\xc3\xa9ry, Andr\xc3\xa9 Malraux, Jean Painlev\xc3\xa9, Marc Chagall, Claude Simon, Jean Giraudoux i Le Corbusier, entre d\'altres.El 1940, comen\xc3\xa7ada la Segona Guerra Mundial i davant la imminent arribada de l\'ex\xc3\xa8rcit alemany va marxar als Estats Units amb ajut d\'Albert Einstein, on assoliria fama mundial, arribant a realitzar m\xc3\xa9s de cent portades per a la revista Life. _NEWLINE_L\'any 1947 va obtenir la nacionalitat dels Estats Units.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cnica\n_START_PARAGRAPH_\nSi per alguna cosa es va caracteritzar Halsman va ser pel seu enginy, materialitzat sobretot a trav\xc3\xa9s de la t\xc3\xa8cnica del \xc2\xabjumping style\xc2\xbb o \xc2\xabjumpology\xc2\xbb, a la qual ell va donar origen. Es tractava de retratar la persona saltant, per a aix\xc3\xad aconseguir una imatge d\'aquesta molt m\xc3\xa9s real, m\xc3\xa9s veritable, sense cap artifici, sense que el cervell pogu\xc3\xa9s controlar l\'expressi\xc3\xb3 del rostre.  \xc2\xabEn un salt, la m\xc3\xa0scara cau. La persona real es fa visible\xc2\xbb, explicava Halsman. El resultat era una imatge de la persona ben diferent a com acostumava a apar\xc3\xa8ixer, i per aix\xc3\xb2 amb gran atractiu per al p\xc3\xbablic, aquestes \xc2\xabimatges de salts\xc2\xbb es van publicar el 1949 aconseguint gran \xc3\xa8xit. No tot eren salts, per\xc3\xb2 sempre les seves fotografies mostraven situacions divertides, i algunes, una mica provocadores.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nPer la seva c\xc3\xa0mera van passar des de pensadors, com Albert Einstein, fins pol\xc3\xadtics, com Richard Nixon, passant per artistes de la talla de Marlon Brando, Audrey Hepburn, Alfred Hitchcock, Frank Sinatra o Cary Grant. I el seu adorat amic Salvador Dal\xc3\xad, amb el qual va treballar conjuntament durant molts anys en composicions de car\xc3\xa0cter fant\xc3\xa0stic i surrealista. Les fotografies que va fer l\'any 1952 a Marilyn Monroe en un posat en qu\xc3\xa8  apareixia \xc2\xabacorralada en un rac\xc3\xb3\xc2\xbb van aconseguir gran difusi\xc3\xb3. _NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de la seva s\xc3\xa8rie de salts, entre els seus treballs m\xc3\xa9s originals es troba una \xc2\xabentrevista fotogr\xc3\xa0fica\xc2\xbb al c\xc3\xb2mic franc\xc3\xa8s Fernandel. At\xc3\xa8s que Halsman no parlava franc\xc3\xa8s i tampoc Fernandel angl\xc3\xa8s, a Halsman se li va acudir que el c\xc3\xb2mic respongu\xc3\xa9s a una bateria de preguntes sobre Estats Units pel mig de l\'expressi\xc3\xb3 facial. El resultat de l\'experiment va ser un llibre divertid\xc3\xadssim titulat The Frenchman.'