b"\n_START_ARTICLE_\nRomeu Sescomes\n_START_SECTION_\nBisbe de Lleida (1361)\n_START_PARAGRAPH_\nVa tenir una carrera eclesi\xc3\xa0stica important arribant a prior i paborde de Tarragona en 1345 i 1350 respectivament. Va ser comissionat del papa Gregori XI per a l'aprovaci\xc3\xb3 de l'orde de Sant Jordi d'Alfama en 1373. Des del 1361 fou bisbe de Lleida, quan ja era canonge de Barcelona i conseller del comte Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s (1361)._NEWLINE_Fund\xc3\xa0 la capella de Jes\xc3\xbas i l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan de Lleida. Els seus decrets destaquen les bondats de les sinodals i evidencien la seva participaci\xc3\xb3 en mots dels afers de Lleida dins els processos municipals.\n_START_SECTION_\nPresident\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terreny pol\xc3\xadtic va ser una persona molt interessada per la pol\xc3\xadtica del seu temps i per l'exercici del poder. Diplom\xc3\xa0tic i bon negociador, fou marmessor de la reina Elionor de Sic\xc3\xadlia i un dels consellers m\xc3\xa9s influents en Pere el Cerimoni\xc3\xb3s qui l'encarreg\xc3\xa0 la negociaci\xc3\xb3 de treves amb els castellans en 1367._NEWLINE_En ambd\xc3\xb3s casos govern\xc3\xa0 sota el regnat de Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s i amb l'ajut de Joan I d'Emp\xc3\xbaries i Ramon Sarrovira.\n_START_SECTION_\nPrimer mandat (1363-1364)\n_START_PARAGRAPH_\nNomenat un dels diputats en el mandat de Berenguer de Cru\xc3\xaflles, les Corts de Monts\xc3\xb3 de 1362-1363 l'anomenen diputat resident, \xc3\xa9s a dir, el segon President de la Generalitat. Les seves ocupacions el van fer abandonar Barcelona en m\xc3\xbaltiples ocasions, motiu pel qual va ser substitu\xc3\xaft per Ramon Gener en 1364.\n_START_SECTION_\nEntre els mandats\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1370 negoci\xc3\xa0 l'alian\xc3\xa7a amb Navarra a trav\xc3\xa9s dels convenis amb el pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les (1367) i les paus amb Castella del 1371 i 1375. Tamb\xc3\xa9 particip\xc3\xa0 en el jurament de la pau d'Almaz\xc3\xa1n del 1378._NEWLINE_Entre els dos mandats, fou diputat i president de les Corts de Barcelona el 1372._NEWLINE_Va intervenir en una alian\xc3\xa7a amb Navarra contra Enric de Trast\xc3\xa0mara i particip\xc3\xa0 en els acords que portaran a la pau entre Castella i Arag\xc3\xb3 a la guerra dels dos Peres en 1375.\n_START_SECTION_\nSegon mandat (1375-1376)\n_START_PARAGRAPH_\nLa confian\xc3\xa7a que se li tenia, el va fer tornar a ser nomenat el 24 de juny de 1375 per les Corts de Lleida, donant per acabat el per\xc3\xadode de reg\xc3\xa8ncia iniciat el 1367 i restituint amb ell la figura del President._NEWLINE_El 10 d'abril de 1376 fou substitu\xc3\xaft circumstancialment per Ramon Gener qui ja havia estat el seu successor al primer mandat. No obstant aix\xc3\xb2, en Joan I d'Emp\xc3\xbaries, diputat pel bra\xc3\xa7 militar tamb\xc3\xa9 nomenat a les Corts de Lleida (1375), exerc\xc3\xad la seva preemin\xc3\xa8ncia entre els diputats com a membre de la fam\xc3\xadlia reial i ocup\xc3\xa0 el m\xc3\xa0xim c\xc3\xa0rrec de la Generalitat.En el per\xc3\xadode de la Generalitat medieval, el c\xc3\xa0rrec de president corresponia al diputat del bra\xc3\xa7 eclesi\xc3\xa0stic per considerar-se el de m\xc3\xa9s rang. El cas de Joan I d'Emp\xc3\xbaries fou l'\xc3\xbanica excepci\xc3\xb3 a aquesta norma.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys\n_START_PARAGRAPH_\nLa mort de la reina Mata d'Armanyac el 1378 i el casament en segones n\xc3\xbapcies de Joan I el Ca\xc3\xa7ador amb Violant de Bar l'ocuparen durant mesos. El seu pare, Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s, li havia escollit la reina Maria de Sic\xc3\xadlia, per\xc3\xb2 finalment es cas\xc3\xa0 amb Violant de Bar. Per entendre aquest fet conv\xc3\xa9 notar la proximitat d'Urb\xc3\xa0 VI amb l'obedient Maria I de Sic\xc3\xadlia, i de Climent VII amb el seu protector Joan I el Ca\xc3\xa7ador. El pare Pere III es desesper\xc3\xa0 i aquest fet gener\xc3\xa0 profundes discrep\xc3\xa0ncies entre pare i fill. De la uni\xc3\xb3 nasqueren set fills i una filla, Violant, que es cas\xc3\xa0 amb Llu\xc3\xads II de PRoven\xc3\xa7a, que durant l'interregne fou proposat com a futur rei de Catalunya i Arag\xc3\xb3."