b"\n_START_ARTICLE_\nRadiaci\xc3\xb3 gamma\n_START_PARAGRAPH_\nLa radiaci\xc3\xb3 gamma (que es representa amb la lletra grega \xce\xb3) \xc3\xa9s una forma de radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica, la m\xc3\xa9s energ\xc3\xa8tica de l'espectre electromagn\xc3\xa8tic, \xc3\xa9s a dir, es tracta dels fotons de longitud d'ona m\xc3\xa9s curta, o dit d'una altra manera dels fotons de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s alta. Aquests fotons s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s energ\xc3\xa8tics que els raigs X, tamb\xc3\xa9 anomenats raigs R\xc3\xb6ntgen, pel nom del seu descobridor, Wilhelm Conrad R\xc3\xb6ntgen. L'energia d'aquest tipus de radiaci\xc3\xb3 s'acostuma a mesurar en megaeletrons volts. Un MeV correspon a fotons gamma de longituds d'ona inferiors a 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb9 m o freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies superiors a 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb9 Hz. La radiaci\xc3\xb3 gamma va ser descoberta el 1900 pel qu\xc3\xadmic franc\xc3\xa8s Paul Villard mentre estudiava l'urani._NEWLINE_Els raigs gamma nom\xc3\xa9s es produeixen en les desintegracions radioactives de nuclis at\xc3\xb2mics, o en processos de molt altes energies, com en el cas de la radiaci\xc3\xb3 de sincrotr\xc3\xb3. A causa de les altes energies que tenen, els raigs gamma constitueixen un tipus de radiaci\xc3\xb3 ionitzant capa\xc3\xa7 de penetrar en la mat\xc3\xa8ria m\xc3\xa9s profundament que la radiaci\xc3\xb3 alfa o beta. A causa de la seva alta energia, poden causar danys importants al nucli de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules, per la qual cosa s\xc3\xb3n usats per a esterilitzar equips m\xc3\xa8dics i aliments._NEWLINE_La radioactivitat gamma \xc3\xa9s emesa per nuclis excitats, al contrari que les radioactivitats alfa i beta, i acompanya aquestes altres radiacions. Es pot separar de la radiaci\xc3\xb3 alfa i de la beta amb un camp magn\xc3\xa8tic, ja que les altres, carregades el\xc3\xa8ctricament, es desvien, i la gamma no. El seu abast \xc3\xa9s molt major al de radioactivitat beta i encara m\xc3\xa9s que el de l'alfa. Per a aturar-la, cal un bloc d'uns quants cent\xc3\xadmetres de gruix fet de plom o de formig\xc3\xb3. Pot penetrar fins a vint-i-cinc cent\xc3\xadmetres dins del teixit hum\xc3\xa0. T\xc3\xa9 una elevada capacitat per a destruir enlla\xc3\xa7os qu\xc3\xadmics. \xc3\x89s el tipus de radioactivitat m\xc3\xa9s perill\xc3\xb3s per als humans.\n_START_SECTION_\nRadiaci\xc3\xb3 gamma i radiaci\xc3\xb3 X dura\n_START_PARAGRAPH_\nEls raigs X amb longituds d'ona superiors a 0,1 nm s'anomenen raigs X tous. Les longituds d'ona m\xc3\xa9s curtes s'anomenen raigs X durs, que se sobreposen amb els raigs gamma de longitud d'ona m\xc3\xa9s llarga. _NEWLINE_Estrictament, a igual longitud d'ona es corresponen iguals propietats i aquests rais X durs s\xc3\xb3n raigs gamma. A alguns els cal una diferenciaci\xc3\xb3 segons com han estat generats. Aix\xc3\xad, mentre que els raigs gamma s\xc3\xb3n radiacions d'origen nuclear que es produeixen per la desexcitaci\xc3\xb3 d'un nucle\xc3\xb3 d'un nivell excitat a un altre de menor energia i en la desintegraci\xc3\xb3 d'is\xc3\xb2tops radioactius, els raigs X sorgeixen de fen\xc3\xb2mens extranuclears, en l'\xc3\xa0mbit de les \xc3\xb2rbites electr\xc3\xb2niques. En ambd\xc3\xb3s casos les radiacions s\xc3\xb3n iguals i tenen les mateixes propietats i efectes."