b'\n_START_ARTICLE_\nAlcides Arguedas D\xc3\xadaz\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica i diplom\xc3\xa0cia\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Fructuoso Arguedas i Sabina D\xc3\xadaz, va estudiar al col\xc2\xb7legi Ayacucho i despr\xc3\xa9s Dret i Ci\xc3\xa8ncies Pol\xc3\xadtiques (1904) a la Universidad Mayor de San Andr\xc3\xa9s._NEWLINE_Des de la seva \xc3\xa8poca d\'estudiant va col\xc2\xb7laborar en diversos mitjans, comen\xc3\xa7ant per El Comercio; per a El Diario va escriure la columna A Vuelo de Pluma (1908), aix\xc3\xad com en l\'ef\xc3\xadmera Revista de Am\xc3\xa9rica y Mundial; va arribar a ser sotsdirector de El Debate (1915)._NEWLINE_Com a diplom\xc3\xa0tic va ser segon secretari de la Legaci\xc3\xb3 de Bol\xc3\xadvia a Par\xc3\xads (1910), on coneixeria a Rub\xc3\xa9n Dar\xc3\xado i a Francisco Garc\xc3\xada Calder\xc3\xb3n i tindria com a cap a l\'expresident Ismael Montes. Posteriorment, va ser enviat a Londres._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de tornar a Bol\xc3\xadvia, va ser triat diputat el 1916 pel Partido Liberal, i representant bolivi\xc3\xa0 en la creaci\xc3\xb3 de la Lliga de les Nacions (1918). Va ser aix\xc3\xad mateix c\xc3\xb2nsol general a Par\xc3\xads (1922), i ministre plenipotenciari a Col\xc3\xb2mbia (1929), d\'on va ser destitu\xc3\xaft per les seves cr\xc3\xadtiques al president Hernando Siles (1930)._NEWLINE_Va mantenir una posici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica cap a alguns governs, fet que li va suposar patir el desterrament (1906) i ser cessat en els seus c\xc3\xa0rrecs, i fins i tot bufetejat (pel president Germ\xc3\xa1n Busch)._NEWLINE_Senador pel departament de La Paz (1940), va arribar a encap\xc3\xa7alar el seu partit._NEWLINE_Sota el govern del president Enrique Pe\xc3\xb1aranda, va exercir com a ministre d\'Agricultura, Colonitzaci\xc3\xb3 i Immigraci\xc3\xb3 (1940), i despr\xc3\xa9s va marxar a Vene\xc3\xa7uela en qualitat de ministre plenipotenciari (1941).\n_START_SECTION_\nLiteratura\n_START_PARAGRAPH_\nArguedas \xc3\xa9s un dels escriptors bolivians m\xc3\xa9s reconeguts. A la seva obra descriu a la societat boliviana i als seus pobles ind\xc3\xadgenes, amb desesperan\xc3\xa7a i pessimisme. A trav\xc3\xa9s dels seus llibres, carregats d\'an\xc3\xa0lisi social, va buscar una soluci\xc3\xb3 o explicaci\xc3\xb3 al permanent estat de conflicte del seu pa\xc3\xads. Els conflictes entre cultures, el complex mestissatge i la relaci\xc3\xb3 de vegades violenta entre el m\xc3\xb3n ind\xc3\xadgena i el crioll/mest\xc3\xads, s\xc3\xb3n temes que despr\xc3\xa9s van ser recuperats per altres corrents del pensament, inclosos els indigenistes, encara que des d\'una perspectiva diferent._NEWLINE_Els seus primers textos literaris daten de la seva \xc3\xa8poca d\'estudiant, i el primer llibre que va publicar va ser Pisagua, novel\xc2\xb7la que va apar\xc3\xa8ixer el 1903. A l\'any seg\xc3\xbcent va publicar Wata-Wara. La seva producci\xc3\xb3 novel\xc2\xb7l\xc3\xadstica seguiria amb Vida criolla (1912) i culminaria amb Raza de bronce._NEWLINE_El seu assaig Pueblo enfermo, publicat a Barcelona el 1909, va marcar la seva consagraci\xc3\xb3 en les lletres hispanoamericanes, aconseguint l\'elogi d\'importants escriptors, com Miguel de Unamuno o Amado Nervo.  No obstant aix\xc3\xb2, a Bol\xc3\xadvia va suscitar pol\xc3\xa8mica i Franz Tamayo va respondre cr\xc3\xadticament a les seves idees en els editorials que el 1910 serien compilats en el llibre Creaci\xc3\xb3n de la pedagog\xc3\xada nacional. Arguedas exposa en aquesta obra "el seu radical pessimisme", segons el qual "una mescla de fatals lleis biol\xc3\xb2giques, raons hist\xc3\xb2riques i circumst\xc3\xa0ncies ambientals han fet de l\'ind\xc3\xadgena una ra\xc3\xa7a atrofiada o malalta. No \xc3\xa9s d\'estranyar, doncs, que alguns cr\xc3\xadtics identifiquin a Arguedas amb una visi\xc3\xb3 de menyspreu a la societat boliviana i neguen que sigui un autor indigenista._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, en la seva novel\xc2\xb7la cim, Raza de bronce, Arguedas toca diversos temes que posteriorment serien fonamentals en el desenvolupament de la literatura boliviana, com l\'opressi\xc3\xb3 crioll-mestissa als ind\xc3\xadgenes, la capacitat d\'al\xc3\xa7ament d\'aquests davant els abusos, el lloc en la societat dels cholo-mestissos, el desacord entre les societat criolla i la ind\xc3\xadgena a Bol\xc3\xadvia._NEWLINE_Arguedas va estar escrivint aquesta novel\xc2\xb7la pr\xc3\xa0cticament fins als \xc3\xbaltims anys de la seva vida, encara que va publicar la seva primera edici\xc3\xb3 el 1919, va continuar corregint-la i reeditant-la fins a llan\xc3\xa7ar la definitiva el 1945. El relat de Raza de bronce \xc3\xa9s una evoluci\xc3\xb3 de la seva segona novel\xc2\xb7la, Wata-Wara, que va passar relativament desapercebuda al moment de publicar-se. A posteriori, i malgrat nombroses cr\xc3\xadtiques, va ser catalogada per experts com una de les obres essencials de la bibliografia nacional._NEWLINE_Amb el pas dels anys, Arguedas va trobar en la hist\xc3\xb2ria un mitj\xc3\xa0 m\xc3\xa9s directe de reflexionar i interpretar la realitat social boliviana. El seu primer llibre en aquesta \xc3\xa0rea va ser, el 1920, La fundaci\xc3\xb3n de la Rep\xc3\xbablica, que va marcar un punt d\'inflexi\xc3\xb3 en la vida de Arguedas: a partir d\'aqu\xc3\xad, la hist\xc3\xb2ria i la pol\xc3\xadtica passen a primer pla i la literatura queda relegada a un segon lloc._NEWLINE_El primer volum de la seva Historia general de Bolivia va ser publicat dos anys m\xc3\xa9s tard. Va concloure nom\xc3\xa9s cinc dels vuit toms projectats d\'aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, que abasta des del per\xc3\xadode fundacional fins a l\'\xc3\xa8poca del cabdillisme._NEWLINE_El 1935 Arguedas va rebre el Premi Roma a Fran\xc3\xa7a, pel seu llibre autobiogr\xc3\xa0fic La danza de las sombras.\n_START_SECTION_\nVida privada\n_START_PARAGRAPH_\nArguedas va contreure matrimoni amb Laura T\xc3\xa0pia Carro el 1910, i va quedar vidu en 1935. La parella va tenir tres filles._NEWLINE_El 1944 passa una temporada malalt a Buenos Aires, on deixa a Editorial Losada la versi\xc3\xb3 definitiva de Raza de bronce; torna a Bol\xc3\xadvia a l\'any seg\xc3\xbcent i mor de leuc\xc3\xa8mia a la localitat de Chulumani el 6 de maig de 1946, als 68 anys d\'edat.'