b"\n_START_ARTICLE_\nMafalda de Pulla-Cal\xc3\xa0bria\n_START_SECTION_\nAntecedents familiars\n_START_PARAGRAPH_\nMafalda era filla de Robert d'Hauteville, duc de Cal\xc3\xa0bria, amb la seva segona muller Sikelgaita de Salern, qui era filla de Guaimar IV de Salern, i germana de Roger II de Sic\xc3\xadlia, hereu del ducat de Cal\xc3\xa0bria.\n_START_SECTION_\nVidu\xc3\xaftat de Mafalda\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1081, juntament amb el seu marit, van fer una donaci\xc3\xb3 de dos mil mancusos a la Catedral de Barcelona per tal de construir un retaule de plata. L'1 de novembre de 1082, Mafalda va donar a llum un fill, el futur Ramon Berenguer III, mentre es trobava a Ras\xc3\xa8s amb la seva cosina Mahalda de Roerga. _NEWLINE_Pocs dies despr\xc3\xa9s, el 5 de desembre de 1082, el Comte de Barcelona i marit de Mafalda, Ramon Berenguer II, va ser assassinat quan anava a Girona per un grup d'homes en un bosc de Gualba, a la partida anomenada la Perxa de l'Astor, i el seu cos fou llen\xc3\xa7at al gorg del Comte. Les sospites sobre l'inspirador del magnicidi van recaure immediatament en el seu germ\xc3\xa0 bess\xc3\xb3, Berenguer Ramon II, amb qui compartia el govern del comtat de Barcelona. _NEWLINE_La mort del Cap d'Estopes va deixar en una situaci\xc3\xb3 molt prec\xc3\xa0ria a Mafalda i al seu fill, ja que aquest no podia heretar el comtat fins despr\xc3\xa9s de la mort del seu oncle (convertit ara en governant \xc3\xbanic del comtat) No obstant aix\xc3\xb2, va poder comptar amb el suport i la protecci\xc3\xb3 del poder\xc3\xb3s llinatge dels Montcada._NEWLINE_Cap al 1086 Mafalda es cas\xc3\xa0 amb Eimeric I de Narbona, vescomte de Narbona. D'aquest matrimoni en nasqu\xc3\xa9 el futur vescomte Eimeric II, hereu del vescomtat de Narbona i Berengar de Narbona, arquebisbe de Narbona (1156-1162)._NEWLINE_Va enviduar de nou en 1106, despr\xc3\xa9s de la qual cosa va tornar a Barcelona, sent ja comte el seu fill, Ramon Berenguer III. Sembla que va morir al monestir de Sant Daniel de Girona, i va ser enterrada a la catedral de Girona al costat del seu primer esp\xc3\xb2s._NEWLINE_El 1385, l'escultor Guillermo Morey, per ordre del Comte-rei Pere El cerimoni\xc3\xb3s, va construir un nou sepulcre d'alabastre, que va ser col\xc2\xb7locat en el mur sud de la catedral, on les seves restes reposen actualment."