b'\n_START_ARTICLE_\nSistema d\'escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nUn sistema d\'escriptura \xc3\xa9s un m\xc3\xa8tode simb\xc3\xb2lic regular que es fa servir per representar elements o declaracions expressables en el llenguatge. _NEWLINE_Els sistemes d\'escriptura es diferencien d\'altres possibles sistemes de comunicaci\xc3\xb3 basats en s\xc3\xadmbols en qu\xc3\xa8 normalment cal comprendre almenys part de la llengua parlada en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 per poder llegir i entendre el text. Contrasten amb altres possibles sistemes simb\xc3\xb2lics com els senyals de tr\xc3\xa0nsit, la pintura, els mapes i les matem\xc3\xa0tiques, que no necess\xc3\xa0riament depenen d\'un coneixement previ d\'una llengua parlada per extreure\'n el significat associat._NEWLINE_Tota comunitat humana t\xc3\xa9 una llengua parlada, ja sia oralment, ja sia per signes. \xc3\x89s un tret considerat per alguns com una condici\xc3\xb3 innata i definidora de la condici\xc3\xb3 humana. No obstant aix\xc3\xb2, el desenvolupament i adopci\xc3\xb3 dels sistemes d\'escriptura nom\xc3\xa9s ha passat unes poques vegades. Una vegada establerts, els sistemes d\'escriptura en general es modifiquen molt m\xc3\xa9s lentament que la pr\xc3\xb2pia llengua, i sovint conserven trets i expressions que ja no s\xc3\xb3n corrents en la llengua parlada de la comunitat. El gran avantatge conferit pels sistemes d\'escriptura \xc3\xa9s la seva capacitat de mantenir un registre persistent d\'informaci\xc3\xb3 expressable en alguna llengua, que es pot recuperar independentment de l\'acte inicial de formulaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Tots els sistemes d\'escriptura requereixen un conjunt d\'elements base o s\xc3\xadmbols definits (anomenats car\xc3\xa0cters o grafemes); un conjunt de regles i convencions ent\xc3\xa8s i compartit per una comunitat, que assigna arbitr\xc3\xa0riament significat, ordenaci\xc3\xb3 i interrelacions als elements base; una llengua representada (generalment una llengua parlada); la interpretaci\xc3\xb3 dels elements i regles del sistema d\'escriptura permeten reproduir les construccions d\'aquesta llengua; i algun mitj\xc3\xa0 f\xc3\xadsic per a representar clarament els s\xc3\xadmbols d\'una manera permanent o semipermanent sobre algun suport, per tal que puguin ser interpretats (en general visualment, encara que tamb\xc3\xa9 s\'han inventat sistemes t\xc3\xa0ctils).\n_START_SECTION_\nTerminologia b\xc3\xa0sica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estudi sobre els sistemes d\'escriptura ha seguit l\xc3\xadnies m\xc3\xa9s o menys independents en l\'examen de cada una de les escriptures i, com a tal, la terminologia en \xc3\xbas pot variar en els diferents camps._NEWLINE_El terme gen\xc3\xa8ric text es pot fer servir per a referir-se a qualsevol producte concret de l\'\xc3\xbas d\'un sistema d\'escriptura. L\'acte de compondre un text pot anomenar-se \xc2\xabescriure\xc2\xbb, i l\'acte d\'interpretar el text pot anomenar-se \xc2\xabllegir\xc2\xbb. En l\'estudi de sistemes d\'escriptura, l\'ortografia es refereix al m\xc3\xa8tode i les regles d\'estructura de l\'escriptura considerada "correcta". _NEWLINE_Un \xc2\xabgrafema\xc2\xbb \xc3\xa9s el terme t\xc3\xa8cnic creat per a referir-se a les unitats m\xc3\xadnimes o indivisibles d\'un sistema d\'escriptura concret. Els grafemes s\xc3\xb3n els elements \xc2\xabm\xc3\xadnimament significatius\xc2\xbb, que en conjunt comprenen el joc de components b\xc3\xa0sics, a partir dels quals es poden construir els textos d\'un sistema d\'escriptura concret, amb les seves regles de correspond\xc3\xa8ncia i \xc3\xbas. \xc3\x89s un concepte similar al de fonema, usat en l\'estudi de les lleng\xc3\xbces parlades. Per exemple, al sistema d\'escriptura del catal\xc3\xa0 est\xc3\xa0ndard contemporani, que \xc3\xa9s un alfabet bicameral, els grafemes inclouen les formes maj\xc3\xbascules i min\xc3\xbascules de les vint-i-sis lletres de l\'alfabet (que corresponen a diversos fonemes) i les seves variants, els signes de puntuaci\xc3\xb3 (sobretot no fonem\xc3\xa0tics), i altres s\xc3\xadmbols com els numerals (logogrames per a nombres). _NEWLINE_Cal notar que un grafema particular es pot representar amb diferents variacions, on cada variaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s visualment diferent de l\'altra, per\xc3\xb2 totes s\xc3\xb3n interpretades com a representants del mateix significant o grafema. Aquestes variacions concretes s\xc3\xb3n conegudes com a al\xc2\xb7l\xc3\xb2grafs d\'un grafema (vegeu el paral\xc2\xb7lelisme amb el terme al\xc2\xb7l\xc3\xb2fon utilitzat en l\'estudi de les lleng\xc3\xbces parlades). Per exemple, la lletra min\xc3\xbascula a t\xc3\xa9 al\xc2\xb7l\xc3\xb2grafs diferents quan est\xc3\xa0 escrita de forma cursiva, grotesca o mecanografiada. La selecci\xc3\xb3 entre al\xc2\xb7l\xc3\xb2grafs diferents pot estar influenciada pel tipus de mitj\xc3\xa0 utilitzat per a escriure, l\'opci\xc3\xb3 estil\xc3\xadstica de l\'escriptor, o fins i tot per trets en gran part inconscients d\'un \xc3\xbas particular._NEWLINE_Els termes jerogl\xc3\xadfic, signe o car\xc3\xa0cter tamb\xc3\xa9 es fan servir per a referir-se a la representaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica d\'un grafema. L\'\xc3\xbas varia segons la branca d\'estudi; hi ha els signes cune\xc3\xafformes, els jerogl\xc3\xadfics maies i els car\xc3\xa0cters xinesos. Els grafemes de la major part de sistemes d\'escriptura estan compostos de l\xc3\xadnies (o tra\xc3\xa7os) i per aix\xc3\xb2 s\'anomenen escriptura lineal, per\xc3\xb2 hi ha grafemes en escriptures no-lineals compostos d\'altra mena de marques, com l\'escriptura cune\xc3\xafforme o el Braille._NEWLINE_Els sistemes d\'escriptura s\xc3\xb3n sistemes conceptuals, com s\xc3\xb3n les lleng\xc3\xbces parlades que representen. Poden ser considerats com complets segons el grau en qu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os de representar tot el que es pot expressar en la llengua parlada.\n_START_SECTION_\nSistemes d\'escriptura logogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nUn logograma \xc3\xa9s un sol car\xc3\xa0cter escrit que representa un mot o morfema. La majoria de car\xc3\xa0cters xinesos es classifiquen com a logogrames._NEWLINE_Com que cada car\xc3\xa0cter representa un \xc3\xbanic mot (o, m\xc3\xa9s precisament, un morfema), calen molts logogrames per escriure totes les paraules de l\'idioma. La gran col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de logogrames i la memoritzaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n l\'inconvenient m\xc3\xa9s gran dels sistemes logogr\xc3\xa0fics en relaci\xc3\xb3 als sistemes alfab\xc3\xa8tics. No obstant aix\xc3\xb2, com que el significat va lligat al s\xc3\xadmbol, el mateix sistema logogr\xc3\xa0fic te\xc3\xb2ricament es pot fer servir per representar lleng\xc3\xbces diferents. En la pr\xc3\xa0ctica aix\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s aix\xc3\xad amb lleng\xc3\xbces molt pr\xc3\xb2ximes, com les diferents lleng\xc3\xbces xineses, ja que les restriccions redueixen la portabilitat d\'un sistema logogr\xc3\xa0fic concret. El core\xc3\xa0 i el japon\xc3\xa8s utilitzen tots dos logogrames xinesos en els seus sistemes d\'escriptura, i molts s\xc3\xadmbols tenen el mateix significat en els diferents sistemes. Per\xc3\xb2, els resultats s\xc3\xb3n prou diferents del xin\xc3\xa8s i un text xin\xc3\xa8s no \xc3\xa9s interpretat f\xc3\xa0cilment per un lector japon\xc3\xa8s o core\xc3\xa0._NEWLINE_Mentre que la majoria de les lleng\xc3\xbces no fan servir exclusivament un sistema logogr\xc3\xa0fic molts idiomes fan servir alguns logogrames. Un bon exemple de logogrames moderns occidentals s\xc3\xb3n les xifres ar\xc3\xa0bigues. Tothom que fa servir aquests s\xc3\xadmbols compr\xc3\xa8n que 1 significa u, uno, un, um, one, eins, egy, bat, o ichi. Altres logogrames occidentals s\xc3\xb3n les lligadures & (i comercial) i @ (arrova), provinents respectivament de les part\xc3\xadcules llatines et i ad, amb funcions diferenciades en el pas del temps._NEWLINE_El m\xc3\xa9s important \xe2\x80\x94i fins i tot, l\'\xc3\xbanic supervivent\xe2\x80\x94 dels sistemes d\'escriptura logogr\xc3\xa0fics actuals \xc3\xa9s el xin\xc3\xa8s. Els seus car\xc3\xa0cters es fan servir, encara que en cert grau modificats, en xin\xc3\xa8s, japon\xc3\xa8s, core\xc3\xa0, vietnamita (fins a 1910) i en altres lleng\xc3\xbces de l\'\xc3\x80sia oriental. Els jerogl\xc3\xadfics egipcis i l\'escriptura maia tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n b\xc3\xa0sicament sistemes logogr\xc3\xa0fics, per b\xc3\xa9 que tamb\xc3\xa9 marcaven caracter\xc3\xadstiques fon\xc3\xa8tiques i estiguin extints._NEWLINE_Els logogrames s\xc3\xb3n sovint anomenats ideogrames, una paraula que es refereix als s\xc3\xadmbols que gr\xc3\xa0ficament representen idees abstractes, per\xc3\xb2 els ling\xc3\xbcistes eviten aquest \xc3\xbas, sobretot quan es fa refer\xc3\xa8ncia als car\xc3\xa0cters xinesos, ja que sovint s\xc3\xb3n compostos sem\xc3\xa0ntico-fon\xc3\xa8tics, s\xc3\xadmbols que inclouen una part que representa el significat i una altra que representa la seva pron\xc3\xbancia.\n_START_SECTION_\nSistemes d\'escriptura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bics\n_START_PARAGRAPH_\nUn sil\xc2\xb7labari t\xc3\xa9 un conjunt de s\xc3\xadmbols que representen (o s\'aproximen a) s\xc3\xadl\xc2\xb7labes, que formen mots. Un s\xc3\xadmbol en un sil\xc2\xb7labari representa generalment un so conson\xc3\xa0ntic seguit d\'un so voc\xc3\xa0lic, o simplement una vocal a\xc3\xafllada. En un vertader sil\xc2\xb7labari no hi ha una similitud gr\xc3\xa0fica sistem\xc3\xa0tica entre car\xc3\xa0cters semblants fon\xc3\xa8ticament (encara que alguns tenen similitud amb les vocals). \xc3\x89s a dir, els car\xc3\xa0cters per a \xc2\xabke\xc2\xbb, \xc2\xabka\xc2\xbb, i \xc2\xabko\xc2\xbb no tenen una semblan\xc3\xa7a que indiqui un tret com\xc3\xba amb el so de [k]. Compareu amb els abugides, on cada grafema representa t\xc3\xadpicament una s\xc3\xadl\xc2\xb7laba per\xc3\xb2 on els sons associats a la representaci\xc3\xb3 dels car\xc3\xa0cters s\xc3\xb3n gr\xc3\xa0ficament similars (normalment una base comuna conson\xc3\xa0ntica es marca d\'alguna manera m\xc3\xa9s o menys consistent per a representar la vocal de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba)._NEWLINE_Els sil\xc2\xb7labaris s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s indicats per a lleng\xc3\xbces amb una estructura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica simple, com el japon\xc3\xa8s, on existeixen dos sil\xc2\xb7labaris derivats dels ideogrames xinesos originals: hiragana i katakana, ambd\xc3\xb3s tenen el mateix nombre de lletres o s\xc3\xadl\xc2\xb7labes i s\'empren per a finalitats diferents, a part de les parelles de fonemes (consonant+vocal), tamb\xc3\xa9 inclouen les vocals soles i la lletra "n". El catal\xc3\xa0, en canvi, permet estructures de s\xc3\xadl\xc2\xb7labes complexes, amb un inventari relativament llarg de vocals i complexos grups conson\xc3\xa0ntics de manera que aix\xc3\xb2 faria enutj\xc3\xb3s d\'escriure el catal\xc3\xa0 amb un sil\xc2\xb7labari. Per escriure catal\xc3\xa0 amb un sil\xc2\xb7labari, cada possible s\xc3\xadl\xc2\xb7laba en catal\xc3\xa0 hauria de tenir un s\xc3\xadmbol propi, i mentre que el nombre de possibles s\xc3\xadl\xc2\xb7labes en japon\xc3\xa8s nom\xc3\xa9s ronda la centena en catal\xc3\xa0 aquestes es compten per milers (calculeu una trentena de sons conson\xc3\xa0ntics inicials, per vuit sons voc\xc3\xa0lics, per una altra trentena de sons conson\xc3\xa0ntics finals)._NEWLINE_Altres lleng\xc3\xbces que fan servir el sistema d\'escriptura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic s\xc3\xb3n: el grec mic\xc3\xa8nic (Lineal B) i lleng\xc3\xbces natives americanes com el cherokee. Diverses lleng\xc3\xbces de l\'antic Pr\xc3\xb2xim Orient utilitzaven formes de cune\xc3\xafforme, que \xc3\xa9s un sil\xc2\xb7labari amb alguns elements no sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bics.\n_START_SECTION_\nSistemes composicionals\n_START_PARAGRAPH_\nUna escriptura composicional presenta detalls m\xc3\xa9s fins que un alfabet. Aqu\xc3\xad els s\xc3\xadmbols no representen pas fonemes sencers, sin\xc3\xb3 trets fon\xc3\xa8tics que caracteritzen els fonemes, com ara sonoritat, punt d\'articulaci\xc3\xb3 o mode d\'articulaci\xc3\xb3. Te\xc3\xb2ricament, cada tret es podria escriure pr\xc3\xb2piament com una sola lletra. Els abjads, abugides o s\xc3\xadl\xc2\xb7labaris poden ser composicionals, per\xc3\xb2 l\'\xc3\xbanic sistema general d\'aquest tipus \xc3\xa9s el hangul core\xc3\xa0. Al hangul, els tra\xc3\xa7os de cada tret fon\xc3\xa8tic es combinen per formar lletres alfab\xc3\xa8tiques, i aquestes lletres es combinen en blocs sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bics, aix\xc3\xad que el sistema combina tres nivells de representaci\xc3\xb3 fonol\xc3\xb2gica.\n_START_SECTION_\nSistemes ambigus\n_START_PARAGRAPH_\nMolts sistemes d\'escriptura no s\xc3\xb3n sols d\'un sol tipus. El sistema d\'escriptura llat\xc3\xad, per exemple, inclou nombres i d\'altres logogrifs com #, $, i &, i les lletres fon\xc3\xa8tiques s\xc3\xb3n una pobra igualaci\xc3\xb3 de so. Com ja s\'ha mencionat anteriorment, tots els sistemes logogr\xc3\xa0fics tenen components fon\xc3\xa8tics, i tamb\xc3\xa9 es troben al llarg de les l\xc3\xadnies dels s\xc3\xadl\xc2\xb7labaris, com el xin\xc3\xa8s ("logotip-sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic"), o un abjad, com l\'egipci (\xc2\xablogo-consonant\xc2\xbb). _NEWLINE_Unes certes escriptures, tanmateix, s\xc3\xb3n realment ambig\xc3\xbces. Els semi sil\xc2\xb7labaris de l\'antiga Espanya s\xc3\xb3n sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bics per a les consonants oclusives com p, t, k, per\xc3\xb2 alfab\xc3\xa8tics per a altres lletres. En algunes versions, les vocals s\xc3\xb3n escrites redundantment despr\xc3\xa9s de lletres sil\xc2\xb7l\xc3\xa0biques, de conformitat amb una ortografia alfab\xc3\xa8tica. L\'antic cune\xc3\xafforme persa \xc3\xa9s similar. De 23 consonants, set s\xc3\xb3n totes sil\xc2\xb7l\xc3\xa0biques, tretze s\xc3\xb3n sols alfab\xc3\xa8tiques, i per a les altres tres, nom\xc3\xa9s n\'hi ha una lletra per a /Cu/ i les altres /Ca/ i /Ci/. Tanmateix, totes les vocals s\xc3\xb3n escrites clarament malgrat tot; com a les abugides Brah\xc3\xa0miques, la lletra /Ca/ va ser usada per a una simple consonant.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica dels sistemes d\'escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nPotser la distinci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica prim\xc3\xa0ria a les classificacions \xc3\xa9s la linealitat. Els sistemes d\'escriptura lineals s\xc3\xb3n aquells en els quals els car\xc3\xa0cters estan compostos de l\xc3\xadnies, com \xc3\xa9s el cas en l\'alfabet llat\xc3\xad i l\'escriptura xinesa. Els car\xc3\xa0cters xinesos s\xc3\xb3n considerats lineals si s\xc3\xb3n escrits amb un bol\xc3\xadgraf o amb un raspall ligr\xc3\xa0fic, o modelats en bronze. De manera similar, els jerogl\xc3\xadfics egipcis i els glifs maies s\xc3\xb3n sovint pintats en un perfil amb forma lineal, per\xc3\xb2 en situacions formals s\xc3\xb3n tallats en relleu. Els sistemes no lineals, d\'altra banda, com el Braille, no estan compostos de l\xc3\xadnies. Els m\xc3\xa9s antics exemples d\'escriptura s\xc3\xb3n lineals: l\'escriptura sum\xc3\xa8ria del 3300 aC era lineal, encara que els seus descendents cune\xc3\xafformes no ho s\xc3\xb3n. _NEWLINE_La cune\xc3\xafforme va ser probablement la m\xc3\xa9s antiga escriptura. Els seus glifs van ser formats prement el final d\'una agulla amb lleng\xc3\xbceta en massilla humida, no tra\xc3\xa7ant les l\xc3\xadnies en la massilla amb l\'agulla com es va dir pr\xc3\xa8viament. El resultat va ser una radical transformaci\xc3\xb3 de l\'aparen\xc3\xa7a de l\'escriptura. _NEWLINE_El Braille \xc3\xa9s una adaptaci\xc3\xb3 no lineal de l\'alfabet llat\xc3\xad que va abandonar per complet les formes llatines. Les lletres estan compostes de punts en relleu en el substrat de l\'escriptura, que pot ser de cuir (el material original de Louis Braille), paper r\xc3\xadgid, pl\xc3\xa0stic o metall. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha altres adaptacions no lineals de l\'alfabet llat\xc3\xad, incloent-hi el codi Morse, l\'alfabet dactilol\xc3\xb2gic de diversos  llenguatges de signes, i el sem\xc3\xa0for, en el qual les banderes i barres s\xc3\xb3n posicionades descrivint angles. Tanmateix, si l\'"escriptura" es defineix com un mitj\xc3\xa0 potencialment permanent de gravar informaci\xc3\xb3, llavors aquests sistemes no es qualificarien realment com a escriptura, perqu\xc3\xa8 els s\xc3\xadmbols desapareixen despr\xc3\xa9s d\'un temps. _NEWLINE_Si l\'escriptura Edo \xc3\xa9s certament un sistema d\'escriptura complet, pot ser l\'\xc3\xbanic exemple natural d\'una escriptura en la qual el color dels grafemes es posa en contrast.\n_START_SECTION_\nDirecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes diferents escriptures s\'escriuen en direccions diferents. El primer alfabet es podia escriure en qualsevol direcci\xc3\xb3: tant horitzontal (d\'esquerra a dreta o de dreta a esquerra) o vertical (cap amunt o cap avall). Tamb\xc3\xa9 es podia escriure \xc2\xabbustrof\xc3\xa8dicament\xc2\xbb (tal com fa el bou amb l\'arada en un camp): comen\xc3\xa7ant horitzontalment en una direcci\xc3\xb3 i llavors girant al final de la ratlla i invertint la direcci\xc3\xb3. El jerogl\xc3\xadfic egipci feia servir aquesta disposici\xc3\xb3, l\'inici d\'una ratlla horitzontal ve indicat per cap a quina direcci\xc3\xb3 miren els ideogrames amb figures animals o humanes. _NEWLINE_L\'alfabet grec i els seus successors, i entre aquests l\'alfabet llat\xc3\xad que, modificat, fem servir per al catal\xc3\xa0, van fixar una disposici\xc3\xb3 en ratlles horitzontals d\'esquerra a dreta, de dalt cap avall de la p\xc3\xa0gina. Altres escriptures, com ara l\'\xc3\xa0rab i l\'hebrea, s\'escriuen de dreta a esquerra. Moltes escriptures de l\'\xc3\x80sia oriental, com el xin\xc3\xa8s o el japon\xc3\xa8s, s\'escriuen tradicionalment en ratlles verticals de dalt cap avall, des de la dreta de la p\xc3\xa0gina cap a l\'esquerra. Tamb\xc3\xa9 hi ha escriptures que s\'escriuen de baix cap a dalt de la p\xc3\xa0gina, com les que es feien servir antigament a les illes Filipines i altres illes del Pac\xc3\xadfic occidental._NEWLINE_Cal destacar per \xc3\xbaltim l\'escriptura a Internet, que segueix la direcci\xc3\xb3 de l\'hipertext, en el sentit que un discurs pot ramificar-se a partir de seguir un enlla\xc3\xa7, abandonant el discurs principal o retornant-hi m\xc3\xa9s endavant, de manera que el lector avan\xc3\xa7a a salts en lloc de fer-ho seguint l\xc3\xadnies horitzontals o verticals.\n_START_SECTION_\nSuport\n_START_PARAGRAPH_\nEls materials que han servit de suport a l\'escriptura han estat molt variats al llarg de la hist\xc3\xb2ria. Han aparegut escrits sobre tauletes d\'argila, pedra, papir, pergam\xc3\xad, taules de fusta cobertes de cera i paper, entre altres. Des de mitjans del segle\xc2\xa0XX s\'han est\xc3\xa8s els ordinadors com a suports virtuals de l\'escriptura, amb la possibilitat d\'imprimir els documents en format paper.\n_START_SECTION_\nSistemes d\'escriptura i inform\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nEn ordinadors i sistemes de telecomunicacions, els grafemes i altres unitats similars necess\xc3\xa0ries per al processament de text es representen amb \xc2\xabcar\xc3\xa0cters\xc2\xbb que t\xc3\xadpicament es manifesten en una forma codificada. _NEWLINE_Diferents est\xc3\xa0ndards ISO / IEC s\xc3\xb3n definits per acordar amb cada sistema d\'escriptura individual per implementar-los als seus ordinadors o en forma electr\xc3\xb2nica. Avui molts d\'aquests est\xc3\xa0ndards s\xc3\xb3n tornats a definir en un millor est\xc3\xa0ndard col\xc2\xb7lectiu, l\'ISO 10646, tamb\xc3\xa9 conegut com a Unicode. A Unicode, cada car\xc3\xa0cter, en cada sistema d\'escriptura de cada llengua \xe2\x80\x93simplificant una mica\xe2\x80\x93 t\xc3\xa9 un \xc3\xbanic n\xc3\xbamero d\'identificaci\xc3\xb3, conegut com a \xc2\xabcode point\xc2\xbb. El software de l\'ordinador utilitza el code point per col\xc2\xb7locar el car\xc3\xa0cter corresponent a l\'arxiu de font, aleshores els car\xc3\xa0cters poden ser reprodu\xc3\xafts a la pantalla o escena._NEWLINE_Un teclat d\'ordinador \xc3\xa9s l\'aparell m\xc3\xa9s conegut per a escriure a l\'ordinador. Cada tecla \xc3\xa9s associada amb un codi est\xc3\xa0ndard que el teclat envia l\'ordinador quan \xc3\xa9s pressionada. Fent servir una combinaci\xc3\xb3 de tecles alfab\xc3\xa8tiques amb tecles modificadores com ara Ctrl,  Alt, Shift i AltGr, diversos codis de car\xc3\xa0cters s\xc3\xb3n generats i enviats a la CPU. El sistema operatiu intercepta i converteix aquests signes en els apropiats car\xc3\xa0cters basats en ordre del teclat i l\'input method, i aleshores delibera aquests codis convertits i car\xc3\xa0cters al software aplicador actiu, que en torns reprodueixen el glif apropiat a l\'actualment usada font, i li demana al sistema operatiu que l\'envi\xc3\xaf al monitor d\'ordinador.\n_START_SECTION_\nSocioling\xc3\xbc\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nUn estudi publicat el 2017 trob\xc3\xa0 difer\xc3\xa8ncies en la manera de la qual el cervell processa els s\xc3\xadmbols i les paraules segons el sistema d\'escriptura al qual estigui acostumada cada persona. L\'estudi observ\xc3\xa0 les difer\xc3\xa8ncies entre infants xinesos mandarin\xc3\xb2fons, coreans, canadencs angl\xc3\xb2fons i grecs.\n_START_SECTION_\nCanvis de sistema d\'escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nEls canvis pol\xc3\xadtics i socials al llarg de la hist\xc3\xb2ria d\'una llengua poden desembocar en canvis de sistema d\'escriptura. A finals del segle\xc2\xa0XX i principis del segle\xc2\xa0XXI, aquestes transicions es dugueren a terme notablement en els pa\xc3\xafsos de l\'espai postsovi\xc3\xa8tic. Per exemple, el kazakh, que despr\xc3\xa9s d\'haver utilitzat l\'alfabet \xc3\xa0rab i l\'alfabet llat\xc3\xad, durant l\'\xc3\xa8poca de dominaci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica pass\xc3\xa0 a fer servir l\'alfabet cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic, i actualment hi ha un projecte en curs per a tornar a l\'alfabet llat\xc3\xad. Altres antigues rep\xc3\xbabliques sovi\xc3\xa8tiques tamb\xc3\xa9 han dut a terme el canvi de l\'alfabet cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic al llat\xc3\xad.'