b"\n_START_ARTICLE_\nSant Serni d'Arfa\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'un esgl\xc3\xa9sia d'una nau rectangular, coberta amb volta de can\xc3\xb3. \xc3\x89s una construcci\xc3\xb3 r\xc3\xbastega de pedres sense fer filades. Esmentada a l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la Seu d'Urgell de l'any 839._NEWLINE_Esgl\xc3\xa9sia d'una sola nau, cap\xc3\xa7ada a llevant amb cap\xc3\xa7alera plana i amb un tram afegit posteriorment a la fa\xc3\xa7ana de ponent. La nau \xc3\xa9s coberta per una volta de can\xc3\xb3, dividida en tres trams per dos arcs faixons. El tram de ponent afegit tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s cobert amb volta de can\xc3\xb3; aquest tram acull un cor de fusta en alt._NEWLINE_Dos parelles de capelles profundes, amb motllures de guix, s'obren a la nau a trav\xc3\xa9s d'arc de mig punt que contenen altars dedicats a diversos sants. Cal remarcar que la primera capella lateral esquerra i segona capella lateral dreta, sempre mirant des de l'altar major, presenten un programa pict\xc3\xb2ric, for\xc3\xa7a deteriorat, d'\xc3\xa8poca barroca. En el primer cas es tracta de la representaci\xc3\xb3 d'una gran ciutat emmurallada, amb esgl\xc3\xa9sies, palaus i fortaleses, que est\xc3\xa0 molt enfosquida a causa del fum de les espelmes. En el segon cas, es desplega un potent programa decoratiu, en el qual hi figuren diversos sants, tot i que \xc3\xa9s de dif\xc3\xadcil interpretaci\xc3\xb3 a causa dels repicats i de la p\xc3\xa8rdua de superf\xc3\xadcie de mat\xc3\xa8ria pict\xc3\xb2rica._NEWLINE_L'altar major, que es presenta sobreelevat en relaci\xc3\xb3 a la nau, fou reformat l'any 1995 i presenta paraments de pedra vista; s'obre a la nau a trav\xc3\xa9s d'un arc presbiteral. Al tram de nau afegit, al costat de tramuntana, tamb\xc3\xa9 s'hi obren dues capelles laterals: una al costat nord a trav\xc3\xa9s d'un arc de mig punt motllurat, i una al costat de migdia, menys profunda i sense motllures. Totes dues s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petites que la resta de capelles laterals. Als peus de l'esgl\xc3\xa9sia, sobre el mur de la fa\xc3\xa7ana de ponent, s'obre a la nau una petita capella en arc de mig punt, actualment amb paraments en pedra vista, que acull la pica baptismal._NEWLINE_Les capelles laterals presenten diverses finestres obertes als seus murs laterals externs. En s\xc3\xb3n tres en total: dues a les capelles del costat nord i una al costat sud, i s\xc3\xb3n en arc de mig punt i doble esqueixada. Aix\xc3\xad mateix, hi ha una altra finestra oberta al costat sud de l'\xc3\xa0mbit presbiteral, tamb\xc3\xa9 en arc de mig punt i doble esqueixada. D'altra banda, els murs oriental i occidental presenten un ull de bou cadascun, amb vitralls constru\xc3\xafts despr\xc3\xa9s de la guerra. La porta d'acc\xc3\xa9s al temple se situa al mur de ponent, prop de la cantonada nord-oest. \xc3\x89s una porta en arc de mig punt, amb una motllura de secci\xc3\xb3 rectangular, actualment coberta amb ciment, que deixa entreveure, per\xc3\xb2, la data de 1606 gravada a la clau de l'arc._NEWLINE_Exteriorment, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Serni es presenta com un temple de volums massissos i amb poca articulaci\xc3\xb3 mur\xc3\xa0ria. Actualment, els paraments s\xc3\xb3n de pedra vista, a base de carreuons amb una disposici\xc3\xb3 for\xc3\xa7a irregular, per b\xc3\xa9 que les cantonades estan refor\xc3\xa7ades amb grans carreus. Els murs presenten restes d'arrebossat, que resta pr\xc3\xa0cticament intacte al mur de llevant. Un llosat de doble vessant cobreix el conjunt._NEWLINE_Adossat al mur de migdia, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Serni d'Arfa presenta una torre de campanar for\xc3\xa7a caracter\xc3\xadstica. La meitat inferior d'aquesta torre, \xc3\xa9s de secci\xc3\xb3 quadrangular, mentre que la coronaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de secci\xc3\xb3 octogonal, amb quatre finestres en arc rebaixat obertes als quatre vents i amb una terrassa al capdamunt, sense coberta. L'acc\xc3\xa9s a aquesta torre \xc3\xa9s exterior, a trav\xc3\xa9s d'un m\xc3\xb2dul de planta quadrangular, adossat a l'angle que fa la base de la torre amb el mur meridional de l'esgl\xc3\xa9sia. La porta d'acc\xc3\xa9s \xc3\xa9s elevada sobre la pla\xc3\xa7a i cal accedir-hi per una escalinata de pedra que adossa al mur de migdia de l'esgl\xc3\xa9sia. Sembla que en la construcci\xc3\xb3 de l'acc\xc3\xa9s a la torre va caldre eliminar una capella lateral, tal com deixa entreveure el parament del mur sud de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_En conjunt, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Serni d'Arfa \xc3\xa9s un temple d'estils barroc, constru\xc3\xaft segons la l\xc3\xadnia austera en qu\xc3\xa8 es va desenvolupar aquest estil a les actuals terres de la comarca de l'Alt Urgell, amb una torre, tamb\xc3\xa9 constru\xc3\xafda en \xc3\xa8poca barroca, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tardana, que \xc3\xa9s l'element arquitect\xc3\xb2nic m\xc3\xa9s rellevant del conjunt, erigit entre els segles XVII i XVIII.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa not\xc3\xadcia m\xc3\xa9s antiga que es coneix de la vila d'Arfa data de l'any 910. En el document de l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral de la Seu d'Urgell, \xc3\xa9s recollida la parr\xc3\xb2quia d'Arfa, que \xc3\xa9s esmentada segons la grafia Assoa._NEWLINE_S\xc3\xb3n nombrosos els esments posteriors que fan refer\xc3\xa8ncia a Arfa, tant en donacions d'alous a Santa Maria de la Seu d'Urgell, com a deixes testament\xc3\xa0ries, vendes d'Alous a particulars o permutes._NEWLINE_L'advocaci\xc3\xb3 de Sant Serni -forma local de Sant Sadurn\xc3\xad-, \xc3\xa9s esmentada en diversos documents dels segles X i XI, per\xc3\xb2 un esment concret de la seva esgl\xc3\xa9sia no apareix fins a l'any 1013, en la publicaci\xc3\xb3 sacramental del testament del prevere Mart\xc3\xad._NEWLINE_En les visites realitzades els anys 1312 i 1314 per ordre de Guillem de Rocabert\xc3\xad, arquebisbe de Tarragona, a la di\xc3\xb2cesi de la Seu d'Urgell, la parr\xc3\xb2quia de Sant Serni d'Arfa figura dins del deganat de l'Urgellet. L'esgl\xc3\xa9sia actual, que dep\xc3\xa8n de la parr\xc3\xb2quia de Montferrer, presenta a la porta la data de 1606, possible data de la seva construcci\xc3\xb3. El campanar fou constru\xc3\xaft l'any 1707, sufragat segons la tradici\xc3\xb3 per un ve\xc3\xad d'Arfa que s'havia enriquit en la guerra dels Pa\xc3\xafsos Baixos, i el rellotge del campanar fou fet per un rellotger d'Ordino l'any 1816. L'any 1936 fou destru\xc3\xaft el retaule barroc de l'altar major, si b\xc3\xa9 alguns ve\xc3\xafns van aconseguir salvar algunes talles de dins de l'esgl\xc3\xa9sia."