b"\n_START_ARTICLE_\nSebasti\xc3\xa0 Juan Arb\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nSebasti\xc3\xa0 Juan Arb\xc3\xb3 va n\xc3\xa9ixer el 27 d\xe2\x80\x99octubre de 1902, a Sant Carles de la R\xc3\xa0pita, una vila marinera del Montsi\xc3\xa0. Va pert\xc3\xa0nyer a una fam\xc3\xadlia de pagesos jornalers. Segurament per aquest motiu va haver d\xe2\x80\x99ajudar els seus familiars en l\xe2\x80\x99economia de la casa, treballant d\xe2\x80\x99escrivent en una oficina a partir dels dotze anys un cop es traslladen ell i els seus a la capital de la_NEWLINE_comarca lim\xc3\xadtrofa, Amposta. \xc3\x89s all\xc3\xad on, tot i treballar, va anar tamb\xc3\xa9 a escola. Se\xe2\x80\x99l considerava un jove extravertit, obert, i tamb\xc3\xa9 actiu, amant de l\xe2\x80\x99esport i de les distraccions de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca. _NEWLINE_La casa on vivien a Amposta pertanyia al senyor Carvallo, i \xc3\xa9s la senyora Cec\xc3\xadlia Meyer de Carvallo la que va iniciar a Juan Arb\xc3\xb3 en l\xe2\x80\x99amor per les lletres; va posar a la disposici\xc3\xb3 del jove la seva \xc3\xa0mplia biblioteca. Despr\xc3\xa9s del servei militar que va fer a Barcelona, la ciutat li obr\xc3\xad els ulls, i all\xc3\xa0 \xc3\xa9s on va descobrir uns horitzons molt m\xc3\xa9s diversos i plurals per a un jove havia estat criat i havia crescut al camp. A la gran ciutat \xc3\xa9s on va poder comen\xc3\xa7ar la seva carrera com a periodista a La  Vanguardia i a l\xe2\x80\x99ABC, i tamb\xc3\xa9 a algunes editorials. _NEWLINE_A poc a poc va anar decidint plasmar sobre el paper tot all\xc3\xb2 que havia viscut a la seva infantesa, i aix\xc3\xad fins que l\xe2\x80\x99any 1931 va publicar L\xe2\x80\x99in\xc3\xbatil combat. M\xc3\xa9s endavant escriur\xc3\xa0 Terres de l\xe2\x80\x99Ebre, Camins de nit, Nausica i Hores en blanc, les obres que m\xc3\xa9s el destaquen, d\xe2\x80\x99entre d'altres. Malauradament, despr\xc3\xa9s de la Guerra  Civil, va deixar d\xe2\x80\x99escriure, per\xc3\xb2 el 1948 hi torn\xc3\xa0, encara que, a partir de llavors en llengua castellana, obres com Tino Costa. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1950 \xc3\xa9s nomenat Fill Adoptiu d\xe2\x80\x99Amposta, despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99haver guanyat diversos premis literaris com el Fastenrath, \xc2\xa0el Novel\xc2\xb7listes i el premi Nadal. M\xc3\xa9s endavant, es va donar el seu nom a la Biblioteca Comarcal i a una important avinguda de la ciutat d\xe2\x80\x99Amposta. L\xe2\x80\x99escriptor de l\xe2\x80\x99Ebre i dels seus, va morir a Barcelona el 3 de gener de 1984, i va ser enterrat al cementiri de Sant Carles de la R\xc3\xa0pita, all\xc3\xa0 on n\xc3\xa9ixer.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1931 va publicar la seva primera novel\xc2\xb7la L'in\xc3\xbatil combat, protagonitzada per un noi humil que es veu marginat per la seva condici\xc3\xb3 social i que acabar\xc3\xa0 fugint. La novel\xc2\xb7la constitu\xc3\xad un esdeveniment dins la literatura catalana i fins i tot l\xe2\x80\x99europea, car s\xe2\x80\x99avan\xc3\xa7\xc3\xa0 al tipus de novel\xc2\xb7la que, a partir d\xe2\x80\x99obres de Camus i Sartre, reb\xc3\xa9 despr\xc3\xa9s la denominaci\xc3\xb3 de novel\xc2\xb7la existencialista. _NEWLINE_El 1932 va publicar Terres de l'Ebre, la seva obra m\xc3\xa9s coneguda, una novel\xc2\xb7la en la qual descriu la situaci\xc3\xb3 dels camperols del delta de l'Ebre, oblidats i humils que treballen en una terra poc agra\xc3\xafda i dura, envoltats de la fatalitat i la solitud, que condueixen a la destrucci\xc3\xb3, i en la qual transforma les seves experi\xc3\xa8ncies personals i comunit\xc3\xa0ries en ficci\xc3\xb3. Terres de l'Ebre \xc3\xa9s la hist\xc3\xb2ria de la lluita per sobreviure de tres generacions d\xe2\x80\x99una mateixa fam\xc3\xadlia de pagesos, que supera els l\xc3\xadmits del ruralisme del Segle XIX per l\xe2\x80\x99acurada t\xc3\xa8cnica narrativa i la introducci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una transcend\xc3\xa8ncia existencial en la tem\xc3\xa0tica. _NEWLINE_El 1933 va publicar Notes d'un estudiant que va morir boig i el 1935 Camins de nit. Aquestes dues obres seguiren, respectivament, els dos camins assenyalats per les primeres. Les\xc2\xa0Notes\xc2\xa0\xc3\xa9s una obra que ha preocupat constantment l\xe2\x80\x99autor, car n'hi ha unes altres versions:\xc2\xa0Hores en blanc (Notes d'un estudiant que va morir boig)\xc2\xa0(1935) apareguda als Quaderns Literaris de Jan\xc3\xa9s i Oliv\xc3\xa9 i\xc2\xa0L\xe2\x80\x99hora negra\xc2\xa0(1961); aquesta darrera procedeix de la versi\xc3\xb3 castellana, publicada el 1955.\xc2\xa0Camins de nit\xc2\xa0torna al m\xc3\xb3n de la ribera de l\xe2\x80\x99Ebre, centrat ac\xc3\xad entorn de les amors de Merc\xc3\xa8 i Mar\xc3\xa7al, que han de lluitar amb gent que els envolta i amb un passat que, en forma de fatalitat, sembla impedir-los llurs amors. Molt ambiciosa, t\xc3\xa9, per\xc3\xb2, moments desiguals.\xc2\xa0 _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil va deixar de publicar fins que el 1947 publica Tino Costa, amb versions en catal\xc3\xa0 i castell\xc3\xa0. Tino Costa \xc3\xa9s considerada la seva obra m\xc3\xa9s important, on conflueixen els dos corrents de les anteriors: al costat de la narraci\xc3\xb3 en tercera persona i de l\xe2\x80\x99ambient realista de l\xe2\x80\x99Ebre hom troba el distanciament temporal i espacial i l\xe2\x80\x99heroi existencial, estrany al m\xc3\xb3n on viu, arrossegat per la fatalitat que sent per\xc3\xb2 no compr\xc3\xa8n. El 1946 publica una biografia en castell\xc3\xa0, Cervantes._NEWLINE_A partir de 1948 va escriure en castell\xc3\xa0 obres com Sobre las piedras grises(1948) amb el qual guany\xc3\xa0 el Premi Nadal de novel\xc2\xb7la, i sobretot Mart\xc3\xadn Caretas (1959). Ens els seus \xc3\xbaltims anys va tornar al catal\xc3\xa0: Narracions del Delta (1965), L'espera (1968), La masia (1975).\n_START_SECTION_\nPatrimoni Literari\n_START_PARAGRAPH_\nEspais Escrits va crear la ruta liter\xc3\xa0ria \xe2\x80\x9cL\xe2\x80\x99home, la ribera i la paraula\xe2\x80\x9d, i el seu recorregut passa per diversos llocs on Juan Arb\xc3\xb3 va viure la seva infantesa i part de la seva joventut, que es concreta a la porta de la ribera dreta de l\xe2\x80\x99Ebre (el Delta del riu), una zona que va ser de gran inspiraci\xc3\xb3 per l\xe2\x80\x99autor. Cada lloc pel qual passa la ruta est\xc3\xa0 reflectit a les seves obres, aix\xc3\xad com en trobem d\xe2\x80\x99altres que van tenir \xc3\xadntima relaci\xc3\xb3 amb la seva vida personal: la casa familiar, la casa Carvallo, el castell, el pont penjat, el canal, la pla\xc3\xa7a de santa Susanna, el riu, el pont de pedra... Tot i aix\xc3\xb2, la senyalitzaci\xc3\xb3 de la ruta liter\xc3\xa0ria est\xc3\xa0 pendent de concretar. Un cop fora del nucli urb\xc3\xa0, aquell que ho vulgui pot anar a visitar la ribera de l\xe2\x80\x99Ebre, amb tota la seva flora i fauna de la qual es va servir Sebasti\xc3\xa0 Juan per escriure les seves obres. _NEWLINE_Juan Arb\xc3\xb3 descriu i fa refer\xc3\xa8ncia a diferents llocs del poble d\xe2\x80\x99Amposta en les seves obres. A la part baixa del poble, hi trobem la pla\xc3\xa7a d\xe2\x80\x99\xc3\x80uber, on hi ha una gran est\xc3\xa0tua que d\xc3\xb3na nom a la pla\xc3\xa7a, en la qual els nens hi juguen repenjant-se; l\xe2\x80\x99autor en fa refer\xc3\xa8ncia a Camins de nit. Tamb\xc3\xa9 a Camins de nit, l\xe2\x80\x99autor fa esment de la torre de la Carrova, que segons Juan Arb\xc3\xb3 \xc3\xa9s una torre molt alta, d\xe2\x80\x99estil \xc3\xa0rab, que servia en el seu moment de talaia per vigilar les entrades a l\xe2\x80\x99Ebre i defensava Tortosa de les saquejades pirates. Quan l\xe2\x80\x99autor escrivia sobre aix\xc3\xb2, afirmava que estava en ru\xc3\xafnes, per\xc3\xb2 que en aquell moment, una fam\xc3\xadlia de pagesos l\xe2\x80\x99habitava. A l\xe2\x80\x99obra Terres de l\xe2\x80\x99Ebre tamb\xc3\xa9 apareixen zones relacionades amb la natura de la zona com les serralades de Caro, el Montsi\xc3\xa0 i la plana de l\xe2\x80\x99Ebre, que s\xc3\xb3n descrites de manera molt expressionista. A l\xe2\x80\x99obra Los hombres de la tierra y el mar\xe2\x80\x9d tamb\xc3\xa9 descriu altres ru\xc3\xafnes que es troben al poble d\xe2\x80\x99Amposta, com la Torreta, una torre petita que servia de vigil\xc3\xa0ncia en les guerres carlines, algunes restes de l\xe2\x80\x99antiga muralla, i l\xe2\x80\x99antic castell \xe2\x80\x9camb els fossars convertits en carrers estrets i enfonsats\xe2\x80\x9d._NEWLINE_La casa on vivia amb la seva fam\xc3\xadlia a Amposta tamb\xc3\xa9 apareix reflectida en les seves obres, i la descriu com una casa \xe2\x80\x9cvella, d\xe2\x80\x99escasses dimensions i sobrada d\xe2\x80\x99incomoditats\xe2\x80\x9d per\xc3\xb2 tot i aix\xc3\xad especial i \xc3\xbanica per ell: \xe2\x80\x9c...tenia, per a mi, all\xc3\xb2 que la compensava del tot: perqu\xc3\xa8 des d\xe2\x80\x99ella, a trav\xc3\xa9s de la seva finestra, es veia l\xe2\x80\x99Ebre, en tota la seva amplitud, sense obstacles ni limitacions. Per a mi la major fortuna\xe2\x80\x9d. Aix\xc3\xb2 ho podem llegir a l\xe2\x80\x99obra Los hombres de la tierra y el mar. La casa es troba al n\xc3\xbamero 47 del carrer Grau d\xe2\x80\x99Amposta, i actualment ja no s\xe2\x80\x99hi pot veure l\xe2\x80\x99Ebre degut a les construccions que s\xe2\x80\x99han anat fent d\xe2\x80\x99al\xc3\xa7ada considerable. _NEWLINE_Tal com ja hem vist, per\xc3\xb2, Juan Arb\xc3\xb3 no va viure sempre a aquesta casa, sin\xc3\xb3 que es va traslladar a la casa Carvallo, que es troba al n\xc3\xbamero 33 fent xamfr\xc3\xa0 amb la pla\xc3\xa7a Carvallo. Tamb\xc3\xa9 a Los hombres de la tierra y el mar\xe2\x80\x9d la descriu com una casa amb moltes finestres i balcons molt ben distribu\xc3\xafts, amb una terrassa molt ampla que donava a la serra del Montsi\xc3\xa0. La fa\xc3\xa7ana est\xc3\xa0 envoltada de torretes on hi ha flors de tota classe. Tot plegat ben diferent a la casa on vivia des que va n\xc3\xa0ixer amb la seva fam\xc3\xadlia d\xe2\x80\x99humils jornalers.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nEl 17 de juny de 2014 va obrir les seves portes la Biblioteca Municipal Sebasti\xc3\xa0 Juan Arb\xc3\xb3 com a nova biblioteca local de Sant Carles de la R\xc3\xa0pita. Es tract\xc3\xa0 d'un trasllat a una nova seu amb canvi de nom. La nova biblioteca, a m\xc3\xa9s, s'integr\xc3\xa0 en el Sistema de Lectura P\xc3\xbablica de Catalunya, amb el n\xc3\xbamero d'equipament 376. El 18 de gener de 2015 s'inaugura oficialment aquest equipament amb la pres\xc3\xa8cnia del President de la Generalitat, Artur Mas, i el Conseller de Cultura, Ferran Mascarell. Tanmateix, aquesta \xc3\xa9s la segona biblioteca p\xc3\xbablica catalana que porta el nom de l'autor, doncs des de 1958, la Biblioteca Comarcal d'Amposta porta el nom de l'escriptor."