b"\n_START_ARTICLE_\nBusoga\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nBusoga era un territori format per onze territoris de petits caps hereditaris (saza). A principis del segle XX es va establir la instituci\xc3\xb3 Obwakyabazinga bwa Busoga, una mena de Consell dels Caps, que definia la forma de govern i elegia un Kyabanzinga entre aquestos. Els diversos caps hereditaris reclamaven ser descendents de Mukama, rei de Bunyoro-Kitara (segle XIV) que va repartir la regi\xc3\xb3 entre els seus fills: Nyhiro Ibanda Ngobi el territori de Kigulu; Ihensiko el territori de Luuka; Nkono el territori de Bukono; Zbondo el territori de Bulamogi; i Kitimbo el territori de Bugabula. Aquestos cinc principats hereditaris s\xc3\xb3n, com a descendents de la reialesa de Bunyoro-Kitara, les que modernament elegeixen entre ells al Kyabazinga, que regeix el pa\xc3\xads de per vida, excepte abdicaci\xc3\xb3 o incapacitat. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n hereditaris els principats dels clans Wakooli de Bukooli; Menhya de Bugweri; Nahnumba de Buhnole; Luba de Buhnya; Ntembe de Butembe; i Kiski de Busiki. _NEWLINE_El Lukiiko de Busoga, una mena de Parlament, \xc3\xa9s el suprem \xc3\xb2rgan del regne. El Lukiiko est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per: 125 membres dels 11 estats que componen Busoga, set de cadascun excepte Bugamula (Buzaaya i Budiope) i Butembe que disposen de 10; els ministres del gabinete (48); i el cap de la casa dels pr\xc3\xadnceps (l'Isabalangira), el Katukiiro, els seus ajudants, i els onze caps hereditaris dels clans Ntembe, Nahyumba, Kisiki, Mehna, Ngobi, Gabula, Zibondo, Tabingwa, Wakooli, Luba i Nkono. Dirigeix el Lukiiko el Speaker assistit pel vice-speaker. La seu moderna \xc3\xa9s a Bugembe i es reuneix tres cops a l'any excepte reunions extraordin\xc3\xa0ries si cal. _NEWLINE_El primer president efectiu del Lukiiko fou Semei Lwakirenzi Kagungulu, des de juliol de 1906 fins al 15 de gener de 1914; amb la guerra es va interrompre de fet la instituci\xc3\xb3 fins que va tornar a operar el 1919, i el cap de Bulamogi, Ezekieri Tenya Wako III, assoli la direcci\xc3\xb3, fins que l'11 de febrer de 1939 fou escollit com Kyabazinga (rei) fins a la seva mort el 1949 (a Busoga fou conegut com a Zibondo). El 1949 fou nomenat rei William Wilberforce Kadhumbula Nadiope III, cap de Bugabula. _NEWLINE_Als agitats anys de la independ\xc3\xa8ncia foren reis Henry Musoke Wako Muloki, successor de l'anterior el 1955, fins al retorn de Nadiope III el 1962 que llavors va regnar fins al 8 de setembre de 1967, si b\xc3\xa9 el president Milton Obote ja l'havia declarat deposat el 8 de juliol de 1966. La deposici\xc3\xb3 oficial fou el 8 de setembre del 1967 quan el regne fou abolit junt amb els de Buganda, Bunyoro, Toro i Ankole_NEWLINE_Quan el 1995 es van restablir els regnes (excepte Ankole) com a monarquies tradicionals de car\xc3\xa0cter cultural, fou nomenat altre cop Henry Musoke Wako Muloki. El rei vivia tradicionalment al seu palau d'Igenge, prop de Bugembe, per\xc3\xb2 degut als danys patit pel palau durant les guerres civils que van seguir a la deposici\xc3\xb3 d'Idi Amin Dada, la resid\xc3\xa8ncia actual \xc3\xa9s a Nakabango, prop de Jinja. El 1995 el president d'Uganda va disposar a la constituci\xc3\xb3 el restabliment del regne, i el rei fou oficialment coronat el 1996._NEWLINE_A l'agost de 1996 el rei va visitar el Regne Unit (Daventry i Trafford) per establir f\xc3\xb3rmules de cooperaci\xc3\xb3 a nivell local que permetin el desenvolupament del seu pa\xc3\xads. Els l\xc3\xadders del Busoga People's Forum van celebrar el 1997 una reuni\xc3\xb3 a Bugabula, al sud del pa\xc3\xads, districte de Kamuli, per formular la Carta Fonamental de Busoga, que fou signada pel president Yoweri Museveni. La carta, segons Moses Kizige, secretari del grup parlamentari Busoga, no afecta als poders del Kyabazinga (rei) sin\xc3\xb3 que regula les relacions entre la instituci\xc3\xb3 i el poble, i servir\xc3\xa0 per revitalitzar l'agricultura i les infraestructures.\n_START_SECTION_\nSuperf\xc3\xadcie i poblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s de 17.817,9 km\xc2\xb2, i la poblaci\xc3\xb3 (2002) de 2.595.416 habitants"