b'\n_START_ARTICLE_\nPais\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nUn film en sis relats\n_START_PARAGRAPH_\nPaisa es presenta sota la forma d\'una s\xc3\xa8rie de sis relats independents, per\xc3\xb2 lligats pel tema de l\'alliberament d\'It\xc3\xa0lia pels aliats de la Segona Guerra Mundial durant la Campanya d\'It\xc3\xa0lia de la Segona Guerra mundial (1943-1945). Tenen lloc cronol\xc3\xb2gicament, marcant en cada curtmetratge una gran etapa de la progressi\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica dels aliats contra els feixistes._NEWLINE_I. 1943: els Americans desembarquen a les costes sicilianes. Seguim un grup de soldats que cerquen un mitj\xc3\xa0 d\'arribar a la seva destinaci\xc3\xb3 evitant les mines. Aconsellant-se en la poblaci\xc3\xb3 d\'una vila, agafen com a guia, m\xc3\xa9s o menys contra el seu grat, una noia, Carmela, que coneix b\xc3\xa9 la regi\xc3\xb3 i els condueix fins a les ru\xc3\xafnes d\'un castell passant per un antic buidatge de lava._NEWLINE_El sergent Joe est\xc3\xa0 encarregat de vigilar Carmela, i els dos discuteixen, malgrat la frontera de les lleng\xc3\xbces. A poc a poc, el sergent li parla de coses \xc3\xadntimes, com de la seva fam\xc3\xadlia. Per\xc3\xb2 \xc3\xa9s abatut per una bala alemanya. Carmela es troba amb soldats nazis, que consideren violar-la. M\xc3\xa9s tard, agafa una arma i abat un soldat. Quan els americans tornen, troben el cad\xc3\xa0ver de Joe i decideixen que ha estat Carmela. \xc3\x9altima escena, des de dalt del penya-segat, els alemanys miren el cos de la noia sobre les roques m\xc3\xa9s avall, despr\xc3\xa9s se\'n van._NEWLINE_II. N\xc3\xa0pols \xc3\xa9s alliberat de fa poc i serveix de plataforma log\xc3\xadstica. Molts nens maquinen i roben per sobreviure. Un d\'ells troba un militar negre americ\xc3\xa0, completament ebri. El porta a un espectacle de marionetes, toca la seva harm\xc3\xb2nica... No se sap mai si vol ser amic seu, o si nom\xc3\xa9s pensa a robar-lo. Sigui com sigui, el militar s\'acaba adormint, i el nen n\'aprofita per treure-li les sabates._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, l\'americ\xc3\xa0, que treballa de fet per a la policia-militar, el troba robant la mercaderia d\'un cami\xc3\xb3. Agafa el nen i demana ser condu\xc3\xaft a casa seva, per tal de trobar les seves sabates. El nen el porta a un barri d\'una mis\xc3\xa8ria aclaparadora. Li d\xc3\xb3na unes sabates, per\xc3\xb2 no s\xc3\xb3n les seves. El policia vol veure els seus pares, per\xc3\xb2 el nen no ho ent\xc3\xa9n: no t\xc3\xa9 pares, van morir en els bombardaments._NEWLINE_III. Roma. Un jove soldat americ\xc3\xa0, enamorat d\'una jove italiana, Francesca, el dia de la seva arribada a la capital (6 juny de 1944), troba de nou aquesta mateixa dona, per casualitat, sis mesos m\xc3\xa9s tard. Per\xc3\xb2 no es reconeixen. S\'ha convertit en prostituta. L\'arrossega per for\xc3\xa7a a la seva cambra. Al llit, l\'americ\xc3\xa0 es posa a explicar la seva hist\xc3\xb2ria. Mentre escolta el seu relat, la prostituta es reconeix en la Francesca de qui ell est\xc3\xa0 enamorat. Encara enamorada, per\xc3\xb2 embolicada pel seu estatus de prostituta, fuig deixant-li una cita sobre un tros de paper. L\'endem\xc3\xa0, dessolat, el soldat llan\xc3\xa7a el paper ("l\'adre\xc3\xa7a d\'una puta") sense ni mirar-s\'ho._NEWLINE_IV. La batalla \xc3\xa9s forta a Flor\xc3\xa8ncia. Harriet, jove infermera americana, persuadeix el seu amic Massimo d\'ajudar-lo a entrar a Flor\xc3\xa8ncia, on fan estralls els combats de carrer, per trobar en Lupo, un antic pintor convertit en cap dels partisans. Els dos arriben a la zona perillosa gr\xc3\xa0cies a una galeria preservada, i passen de teulada en teulada per arribar a la zona. Mentrestant, un veter\xc3\xa0 de la guerra del 18, que observa els combats de la seva terrassa i es vanta de recon\xc3\xa8ixer els calibres de les armes pel so del seu tir, els d\xc3\xb3na precioses informacions per ajudar-los en la seva cerca. \xc3\x89s un home ferit qui, expirant als seus bra\xc3\xa7os i parlant tot sol, els comunicar\xc3\xa0 que Lupo ja \xc3\xa9s mort._NEWLINE_V. A la Romanya, l\'alliberament es fa llarg perqu\xc3\xa8 els alemanys defensen aferrissadament cada poblet. M\xc3\xa9s tard, \xc3\xa9s alliberat un monestir, i hi van tres capellans americans. Porten amb ells aliments, i tasten en canvi la calma i l\'espiritualitat del monestir, de 500 anys d\'antiguitat, constru\xc3\xaft \xc2\xababans del descobriment de la gran Am\xc3\xa8rica\xc2\xbb. Per\xc3\xb2 els monjos s\'assabenten que dos d\'aquests capellans estan en el \xc2\xabmal cam\xc3\xad\xc2\xbb: un \xc3\xa9s jueu, l\'altre protestant. Discuteixen amb el sacerdot principal per conv\xc3\xa8ncer-lo de portar els altres a la ra\xc3\xb3, per\xc3\xb2 aquest indica sensatament que respecta la seva tria, i que, si ell com els monjos estan persuadits de ser en la verdadera religi\xc3\xb3, el jueu i el protestant tamb\xc3\xa9._NEWLINE_En el sopar, els monjos informen els seus hostes que dejunen en l\'esperan\xc3\xa7a que el seu acte situ\xc3\xaf aquests dos homes en el cam\xc3\xad recte. El sacerdot principal s\'aixeca, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s per dir que aquest lloc li ha aportat la reafirmaci\xc3\xb3 de la fe._NEWLINE_VI. Hivern 1944. La primera imatge ensenya la sort funesta que est\xc3\xa0 reservada als partisans capturats pels alemanys: es veu un home mort enganxat a una boia, amb un cartell \xc2\xabpartis\xc3\xa0\xc2\xbb. Un grup de partisans italians, aix\xc3\xad com soldats americans que s\'hi han unit, lluiten a la regi\xc3\xb3 i intenten recuperar el cad\xc3\xa0ver. Per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n capturats pels alemanys. Esperen en principi la seva execuci\xc3\xb3, amb la idea que els seus parents no sabran el que els ha succe\xc3\xaft. Els alemanys llancen llavors els italians (considerats com "terroristes" o soldats "irregulars") al riu amb pesos lligats al cos, mentre els americans s\xc3\xb3n tractats com presoners de guerra. Un d\'aquests protesta davant la sort dels seus camarades italians i \xc3\xa9s brutalment abatut.\n_START_SECTION_\nComentari\n_START_PARAGRAPH_\nA trav\xc3\xa9s d\'aquests sis relats de destins individuals i col\xc2\xb7lectius, Pais\xc3\xa0  ens fa reviure sense floritura l\'alliberament progressiu d\'It\xc3\xa0lia per l\'ex\xc3\xa8rcit americ\xc3\xa0. Seguint un recorregut alhora geogr\xc3\xa0fic (de Sic\xc3\xadlia al delta del Po) i temporal (del 2 de juliol de 1943 a l\'hivern de 1944). Cadascun dels sis episodis \xc3\xa9s d\'una llargada equivalent i presenta una nova font dels personatges en una zona italiana diferent. El film es fa l\'eco dels dolors d\'un pa\xc3\xads que mira de trobar la seva dignitat perduda._NEWLINE_Pais\xc3\xa0 constitueix el segon cap\xc3\xadtol de la trilogia de la guerra mundial de Rossellini que comen\xc3\xa7a per Roma, ciutat oberta 1945) i que es conclou amb Germania anno zero 1948)._NEWLINE_Es tracta doncs d\'una de les obres mestres del neo-realisme itali\xc3\xa0, dirigida principalment amb actors no professionals escollits en els llocs de rodatge. Pais\xc3\xa0 \xc3\xa9s exemple de l\'estil de Rossellini: humanista i testimoni l\xc3\xbacid del seu temps.'