b'\n_START_ARTICLE_\nArquitectura aquem\xc3\xa8nida\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arquitectura aquem\xc3\xa8nida (Persa: \xd9\x85\xd8\xb9\xd9\x85\xd8\xa7\xd8\xb1\xdb\x8c \xd9\x87\xd8\xae\xd8\xa7\xd9\x85\xd9\x86\xd8\xb4\xdb\x8c\xd8\xa7\xd9\x86) \xc3\xa9s l\'arquitectura que van desenvolupar els perses aquem\xc3\xa8nides, manifestat en la construcci\xc3\xb3 de ciutats espectaculars utilitzades pel govern de l\'imperi i per habitar-hi la poblaci\xc3\xb3 (Pers\xc3\xa8polis, Susa, Ecbatana), temples edificats per allotjar-hi el culte i les reunions socials (com ara els temples mazdeistes i mausoleus erigits en honor de reis caiguts (com per exemple la tomba de Cir II el Gran). La caracter\xc3\xadstica principal de l\'arquitectura persa era la seva naturalesa ecl\xc3\xa8ctica, amb elements incorporats de les arquitectures ass\xc3\xadria, eg\xc3\xadpcia, meda i grega asi\xc3\xa0tica, per\xc3\xb2 produint no obstant aix\xc3\xb2 una identitat persa \xc3\xbanica, apreciant-se en el producte acabat. L\'arquitectura aquem\xc3\xa8nida, acad\xc3\xa8micament, est\xc3\xa0 classificada sota l\'arquitectura persa, en termes del seu estil i disseny._NEWLINE_L\'her\xc3\xa8ncia arquitect\xc3\xb2nica aquem\xc3\xa8nida, iniciada amb l\'expansi\xc3\xb3 de l\'imperi al voltant del 550 aC, va ser un per\xc3\xadode de creixement art\xc3\xadstic que va deixar un extraordinari llegat arquitect\xc3\xb2nic, que va des de la solemne tomba de Cir el Gran, a Pasargada, fins a les estructures espl\xc3\xa8ndides de l\'opulent ciutat de Pers\xc3\xa8polis. Amb l\'arribada del segon Imperi persa, la dinastia sass\xc3\xa0nida (224\xe2\x80\x93624), es va reviure la tradici\xc3\xb3 aquem\xc3\xa8nida amb la construcci\xc3\xb3 de temples dedicats al foc, aix\xc3\xad com palaus monumentals._NEWLINE_Potser les estructures mes espectaculars, avui dia, s\xc3\xb3n les runes de Pers\xc3\xa8polis, abans una ciutat opulenta establerta pel rei aquem\xc3\xa8nida Darios I el Gran amb funcions governamentals i cerimonials, a m\xc3\xa9s de servir com una de les quatre capitals de l\'imperi. Pers\xc3\xa8polis va trigar 100 anys en ser constru\xc3\xafda, i finalment seria saquejada i cremada per les tropes d\'Alexandre el Gran l\'any 330 aC. Tamb\xc3\xa9 es van construir estructures urban\xc3\xadstiques similars a Susa i Ecbatana, amb funcions similars a Pers\xc3\xa8polis i tamb\xc3\xa9 promogudes per Darios I. Entre les funcions d\'aquests centres es trobava la recepci\xc3\xb3 de dignataris i delegats, la celebraci\xc3\xb3 de cerim\xc3\xb2nies i deures imperials, aix\xc3\xad com d\'allotjament de reis.\n_START_SECTION_\nMausoleu de Cir el Gran\n_START_PARAGRAPH_\nTot i haver governat sobre bona part del m\xc3\xb3n antic, Cir el Gran va fer-se dissenyar una tomba que mostra una simplicitat extrema i mod\xc3\xa8stia, en comparaci\xc3\xb3 amb les d\'altres antics reis i sobirans. La simplicitat de l\'estructura t\xc3\xa9 un poder\xc3\xb3s efecte sobre el que la contempla, ja que, a part d\'unes quantes motllures de cyma sobre el mur, aix\xc3\xad com un petit roset\xc3\xb3 sobre la petita entrada, no hi ha cap altre distracci\xc3\xb3 estil\xc3\xadstica.\n_START_SECTION_\nDetalls estructurals\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la seva mort, les despulles de Cir el Gran van mantenir-se enterrades a la seva capital de Pasargada, on actualment encara es pot veure la seva tomba de pedra calc\xc3\xa0ria (constru\xc3\xafda al voltant dels anys 540\xe2\x80\x93530 aC). Els registres antics tradu\xc3\xafts aporten una v\xc3\xadvida descripci\xc3\xb3 de la tomba, tant a nivell geom\xc3\xa8tric com est\xc3\xa8tic; la forma geom\xc3\xa8trica de la tomba ha canviat poc durant els anys, mantenint una llarga pedra de forma quadrangular a la base (45x42 peus), seguit per una successi\xc3\xb3 piramidal de set pedres rectangulars irregulars m\xc3\xa9s petites (probablement una refer\xc3\xa8ncia als set planetes del sistema solar) i arribant a una al\xc3\xa7ada de 18 peus. Finalment, l\'estructura est\xc3\xa0 rematada per un edifici c\xc3\xbabic amb una petita obertura o finestra al costat, on l\'home m\xc3\xa9s petit tindria problemes per passar. El sostre de l\'edifici, aix\xc3\xad com l\'estructura, \xc3\xa9s un front\xc3\xb3 de pedra calc\xc3\xa0ria allargat._NEWLINE_L\'edifici, o "casa petita", \xc3\xa9s un cub allargat i rectangular, situat directament a la part superior d\'unes escales de pedra piramidals, i fa 2 metres d\'ample, 2 metres d\'al\xc3\xa7ada i 3 metres de llargada. L\'interior de l\'edifici est\xc3\xa0 ocupat per una petita cambra de pocs peus d\'amplada i al\xc3\xa7ada, i d\'uns 10 peus de profunditat. Era en aquesta cambra on s\'hauria de trobar el llit i el sarc\xc3\xb2fag de Cir el Gran. L\'edifici disposa d\'un sostre en forma de front\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 la mateixa longitud i amplada que el propi edifici. Al voltant de la tomba hi havia un seguit de columnes, tot i que l\'estructura original que suportaven ja no hi \xc3\xa9s. El propi testimoni de Flavi Arri\xc3\xa0 indica que Cir el Gran va ser enterrat en aquesta cambra, assegurant que Alexandre mateix va visitar l\'indret quan es trobava a Pasargada, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha la possibilitat que el cos de Cir hagu\xc3\xa9s estat enterrat sota l\'estructura, mentre que la tomba que hi havia a la part superior fos, en realitat, un cenotafi o falsa tomba._NEWLINE_Originalment hi havia un ta\xc3\xbct daurat dins del mausoleu, situat sobre una taula amb suports tamb\xc3\xa9 d\'or, dins de la qual es creu que Cir s\'hi trobava enterrat. Sobre el seu lloc de descans, hi havia un tap\xc3\xads i unes cortines fetes dels millors materials disponibles a Babil\xc3\xb2nia, realitzat pels millors artesans medes; sota el seu llit hi havia una fina catifa vermella, que cobria la base gaireb\xc3\xa9 quadrangular de la seva tomba.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nRegistres tradu\xc3\xafts al grec descriuen que la tomba estava situada als jardins f\xc3\xa8rtils de Pasargada, envoltada per arbres i arbustos ornamentals, amb un grup de protectors aquem\xc3\xa8nides (els "magi"), estacionats a prop per protegir l\'edifici de robatoris i possibles danys._NEWLINE_Els magi eren un grup d\'observadors zoroastrians locals, situats de manera individual per\xc3\xb2 lligats per una estructura, possiblement un caravanserrall, pagats i mantinguts per l\'estat aquem\xc3\xa8nida (segons alguns registres, rebien un salari diari de pa i mantega, i una ovella al dia). Els magi estaven a c\xc3\xa0rrec del manteniment, aix\xc3\xad com de la prevenci\xc3\xb3 de robatoris. Anys m\xc3\xa9s tard, en el caos que va provocar l\'arribada d\'Alexandre el Gran, la invasi\xc3\xb3 de P\xc3\xa8rsia i la desaparici\xc3\xb3 d\'una autoritat centralitzada que dirig\xc3\xads i es preocup\xc3\xa9s pels magi, la tomba de Cir el Gran va ser destru\xc3\xafda i la majoria dels seus tresors van desapar\xc3\xa8ixer. Quan Alexandre va veure l\'estat en qu\xc3\xa8 es trobava la tomba, es va horroritzar i, despr\xc3\xa9s de parlar amb els magi, els va jutjar. En algunes fonts, la decisi\xc3\xb3 d\'Alexandre de jutjar als magi estaria m\xc3\xa9s relacionat amb un intent de soscavar la seva influ\xc3\xa8ncia i de mostrar el seu poder davant d\'un imperi que acabava de conquerir, m\xc3\xa9s que no pas una preocupaci\xc3\xb3 real sobre l\'estat de la tomba de Cir. En qualsevol cas, Alexandre va ordenar a Arist\xc3\xb2bul de Cassandria que millor\xc3\xa9s la condici\xc3\xb3 de la tomba i restaur\xc3\xa9s el seu interior._NEWLINE_Originalment, la tomba estava ornamentada amb una inscripci\xc3\xb3 que, segons Estrab\xc3\xb3, aix\xc3\xad com d\'altres fonts antigues, deia:_NEWLINE_Oh home! S\xc3\xb3c Cir el Gran, qui va donar als perses un imperi i va ser el rei d\'\xc3\x80sia. No m\'envegis pas aquesta tomba._NEWLINE_L\'edifici va sobreviure el pas del temps durant uns 2.500 anys. Despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 \xc3\xa0rab de P\xc3\xa8rsia i del col\xc2\xb7lapse de l\'Imperi Sass\xc3\xa0nida, les forces \xc3\xa0rabs tenien la intenci\xc3\xb3 de destruir aquest artefacte hist\xc3\xb2ric, en base a que no era congruent amb els seus principis isl\xc3\xa0mics, per\xc3\xb2 els perses locals van prevenir aquest desastre. Els perses van reanomenar la tomba, presentant-la als invasors musulmans com la tomba de la mare del rei Salom\xc3\xb3. \xc3\x89s probable que la inscripci\xc3\xb3 ja s\'hagu\xc3\xa9s esborrat en aquell moment._NEWLINE_Mohammad Reza Pahlavi (xa d\'Iran), l\'\xc3\xbaltim monarca oficial de P\xc3\xa8rsia, durant la celebraci\xc3\xb3 dels 2.500 anys de l\'Imperi persa, va finan\xc3\xa7ar un important homenatge als reis aquem\xc3\xa8nides, i en especial a Cir el Gran. Tal com havia fet Alexandre el Gran abans que ell, el xa de l\'Iran pretenia apel\xc2\xb7lar al llegat de Cir per legitimar el seu propi govern. En tot cas, el xa de l\'iran estava interessat en la protecci\xc3\xb3 dels vestigis imperials hist\xc3\xb2rics._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Revoluci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica, la tomba de Cir el Gran va sobreviure el caos inicial i el vandalisme promulgats per la l\xc3\xadnia dura dels revolucionaris, que associaven els vestigis imperials amb el xa derrocat. Hi ha informacions que suggereixen que la tomba est\xc3\xa0 en perill per la construcci\xc3\xb3 de la presa de Sivand, al riu Polvar (situada a la prov\xc3\xadncia de Fars) i als perills relacionats amb el contacte amb l\'agia, per\xc3\xb2 no hi ha hagut cap reconeixement oficial d\'aquesta possibilitat. Les Nacions Unides reconeixen la tomba de Cir el Gran i Pasargada com Patrimoni de la Humanitat.\n_START_SECTION_\nPers\xc3\xa8polis\n_START_PARAGRAPH_\nPers\xc3\xa8polis \xc3\xa9s el nom llatinitzat de l\'antic nom persa, "Parsa", que literalment vol dir la "ciutat dels perses". Un altre dels \xc3\xa8xits espectaculars dels aquem\xc3\xa8nides, Pers\xc3\xa8polis es va convertir en una de les quatre capitals de l\'Imperi. Comen\xc3\xa7ada a construir per ordre de Darios I el Gran, al voltant del 518 aC, va cr\xc3\xa9ixer fins a convertir-se en el centre de les festivitats cerimonials i culturals de l\'Imperi, la seu on els dignataris i visitants estrangers es dirigien per retre homenatge al rei, la resid\xc3\xa8ncia privada dels monarques perses, un indret on els s\xc3\xa0trapes lliuraven regals al rei, a la primavera, durant la celebraci\xc3\xb3 del Nowruz, aix\xc3\xad com un centre de govern i d\'ordre. El prestigi de Pers\xc3\xa8polis i les seves riqueses eren ben conegudes a tot el m\xc3\xb3n antic, essent descrita per l\'historiador Diodor de Sic\xc3\xadlia com "la ciutat m\xc3\xa9s rica sota el Sol".\n_START_SECTION_\nDetalls estructurals\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, les restes arqueol\xc3\xb2giques d\'aquesta antiga ciutat opulent es troben a uns 70 quil\xc3\xb2metres al nord-est de la moderna ciutat iraniana de Xiraz, a la prov\xc3\xadncia de Fars, al sud-oest de l\'Iran. Pers\xc3\xa8polis \xc3\xa9s un complex molt ample i elevat, a 40 peus d\'altitud i de 100 peus d\'ample, i un ter\xc3\xa7 de milla de llargada, compost de m\xc3\xbaltiples sales, corredors, una ample terrassa i una doble escala sim\xc3\xa8trica, que servia d\'acc\xc3\xa9s a la terrassa superior. A l\'escala hi havia relleus que mostraven escenes de diversos motius de la naturalesa quotidiana, tant literal com metam\xc3\xb2rfica; algunes escenes mostraven actes naturals, com l\'atac d\'un lle\xc3\xb3 sobre la seva presa, per\xc3\xb2 que simbolitzaven la primavera i la celebraci\xc3\xb3 del Nowruz. Altres escenes, en canvi, mostraven presonatges de tots els estats de l\'Imperi presentant regals al rei, aix\xc3\xad com escenes que representaven la gu\xc3\xa0rdia reial o les interaccions socials entre els gu\xc3\xa0rdies o els dignataris. Aquesta escala, sovint, \xc3\xa9s referida com la de "tots els pa\xc3\xafsos"._NEWLINE_L\'estructura va ser constru\xc3\xafda amb diverses sales i complexes, entre els que es trobaven la sala d\'Apadana (la sala m\xc3\xa9s gran, amb 36 columnes), "Tachar" (la sala privada de Darios el gran), "Hadish" (afegida posteriorment com una cambra privada pel rei Xerxes I de P\xc3\xa8rsia), el "Talar-i-Takht", tamb\xc3\xa9 conegut com la sala de les 100 columnes, que servia com a sala del tron per trobades generals amb el rei, "Darvazeh-i-Mellal" (la porta de totes les nacions), el "khazaneh" (el tresor reial), un complex sala/palau posteriorment desenvolupat per Artaxerxes III, Tripylon (sala del consell), i les "tombes tallades a la roca dels reis" o Naqsh-e Rostam._NEWLINE_La sala m\xc3\xa9s impressionant del complex \xc3\xa9s la sala d\'Apadana, que ocupa una \xc3\xa0rea d\'uns 109 metres quadrats, amb 36 columnes, cada una de les quals fa m\xc3\xa9s de 19 metres d\'al\xc3\xa7ada. Cada columna \xc3\xa9s acanalada, amb una base quadrada (excepte poques situades als p\xc3\xb2rtics), i un capitell compost que aguantava la teulada del complex. Originalment, l\'estructura estava protegida dels elements per unes parets de maons de fang d\'uns 5 metres de grossor i 20 metres d\'al\xc3\xa7ada. Cada columna era \xc3\xbanica en el sentit que cada capitell era diferent, sovint representant bous o d\'altres animals. Les columnes del p\xc3\xb2rtic no nom\xc3\xa9s tenien una base circular, si no que tamb\xc3\xa9 tenien un capitell ornamentat representant bous, i que aguantaven la teulada._NEWLINE_El relleu d\'Apadana tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s \xc3\xbanic en el fet que denota la pres\xc3\xa8ncia i el poder del rei. Es coneix com a "relleus del tresor" les escenes representades a Apadana, que mostren la continu\xc3\xaftat del regne des de Darios el Gran, i mostra la seva pres\xc3\xa8ncia a tot l\'Imperi, i que tamb\xc3\xa9 mostra el seu ex\xc3\xa8rcit d\'Immortals perses. Potser aquest va ser l\'intent de Darios de crear un s\xc3\xadmbol que assegur\xc3\xa9s la continu\xc3\xaftat de la seva descend\xc3\xa8ncia. Es creu que la sala d\'Apadana i les estructures adjacents del complex van ser dissenyats per allotjar un gran nombre de persones. De fet, les sales de Pers\xc3\xa8polis podrien haver acollit, a la vegada, uns deu mil visitants f\xc3\xa0cilment, amb el rei i la cort allotjats c\xc3\xb2modament._NEWLINE_La grandesa de Pers\xc3\xa8polis es troba en els seus detalls arquitect\xc3\xb2nics; les seves impressionats, altes i perfectes columnes; els seus relleus elaborats amb mestria, que representen persones en tots els moments de la vida, i de tots els racons de l\'Imperi; i el m\xc3\xa9s important, la seva rellev\xc3\xa0ncia hist\xc3\xb2rica tant com a centre pol\xc3\xadtic com social de la vida reial aquem\xc3\xa8nida.\n_START_SECTION_\nEnginyeria\n_START_PARAGRAPH_\nLes tauletes de les fortificacions de Pers\xc3\xa8polis, datades entre el 509 i el 494 aC, s\xc3\xb3n documents perses antics que descriuen molts aspectes de la construcci\xc3\xb3 i el manteniment de la ciutat aquem\xc3\xa8nida. Aquestes tauletes s\xc3\xb3n rellevants perqu\xc3\xa8 destaquen dos aspectes molt importants de la vida aquem\xc3\xa8nida i de la construcci\xc3\xb3 de Pers\xc3\xa8polis: en primer lloc, que l\xe2\x80\x99estructura va ser edificada per treballadors, que eren pagats amb racions o sous; i en segon lloc, l\xe2\x80\x99estructura tenia un sistema intricat d\xe2\x80\x99enginyeria que inclo\xc3\xafa la distribuci\xc3\xb3 del pes i l\xe2\x80\x99aportaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99elements arquitect\xc3\xb2nics, el m\xc3\xa9s notable dels quals era el sistema de sanejament, compost per canonades properes i aq\xc3\xbceductes oberts. El seg\xc3\xbcent text, provinent de la tauleta PF 1224, exposa els dos elements:_NEWLINE_32 BAN (9.7 litres) de gra...l\xe2\x80\x99alt sacerdot de Pers\xc3\xa8polis... va rebre i atorgar (aix\xc3\xb2 com a) extra a dones gregues acabades de parir a Pers\xc3\xa8polis, als treballadors del sistema sanitari, l\xe2\x80\x99aportaci\xc3\xb3 dels quals est\xc3\xa0 situada en...."\n_START_SECTION_\nTecnologia de l\xe2\x80\x99aigua\n_START_PARAGRAPH_\nLa xarxa d\xe2\x80\x99aigua corrent i sanejament de Pers\xc3\xa8polis \xc3\xa9s una de les m\xc3\xa9s complexes del m\xc3\xb3n antec. Pers\xc3\xa8polis est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda al peu d\xe2\x80\x99una muntanya (muntanya de Rahmat), amb una terrassa elevada que va ser, parcialment, constru\xc3\xafda per l\xe2\x80\x99home i, parcialment, part natural de la pr\xc3\xb2pia muntanya. Com que Pers\xc3\xa8polis era, essencialment, un important centre cultural, sovint utilitzat a l\xe2\x80\x99inici de la primavera, durant la celebraci\xc3\xb3 del Nowruz, gaudia d\xe2\x80\x99un r\xc3\xa8gim de precipitacions important, a m\xc3\xa9s de tenir bastants corrents d\xe2\x80\x99aigua provinents del desgel. La xarxa de sanejament tenia molta import\xc3\xa0ncia durant aquests mesos cr\xc3\xadtics, ja que servia tant per canalitzar aquests corrents d\xe2\x80\x99aigua de les parts elevades a les m\xc3\xa9s baixes, aix\xc3\xad com per servir els seus habitants d\xe2\x80\x99aigua i expulsar-ne la utilitzada._NEWLINE_Amb l\xe2\x80\x99objectiu de prevenir les inundacions, els aquem\xc3\xa8nides van utilitzar dues t\xc3\xa8cniques d\xe2\x80\x99enginyeria per dirigir la neu fosa i els rierols de les muntanyes: la primera mesura era recollir l\xe2\x80\x99aigua de les muntanyes en tancs, que tenien una obertura de 4,2 metres i una profunditat de 60 metres, permetent una capacitat de 554 metres c\xc3\xbabics o 554.000 litres (60 x 4.2 x 4.2) d\xe2\x80\x99aigua. L\xe2\x80\x99aigua podia ser redirigida cap aquesta reserva gr\xc3\xa0cies a la construcci\xc3\xb3 de petits canals de fusta, situats estrat\xc3\xa8gicament. La segona mesura era redirigir l\xe2\x80\x99aigua lluny de la ciutat, i s\xe2\x80\x99utilitzava nom\xc3\xa9s quan les reserves eren plenes; aquest sistema utilitzava un conducte de 180 metres de llargada, de 7 metres d\xe2\x80\x99amplada i 2,6 metres de profunditat, i que estava situat a l\xe2\x80\x99oest de la ciutat._NEWLINE_El sistema d\xe2\x80\x99aigua, no obstant aix\xc3\xb2, era molt m\xc3\xa9s complex que nom\xc3\xa9s les canalitzacions i els dip\xc3\xb2sits, ja que implicava un antic sistema molt sofisticat de canonades tancades i irrigaci\xc3\xb3. El sistema d\xe2\x80\x99irrigaci\xc3\xb3 estava dividit en cinc zones, dues de les quals donaven servei a la part nord del complex, i les altres tres a la part sud. Sorprenentment, el sistema va ser dissenyat per ser harm\xc3\xb2nic amb l\xe2\x80\x99estructura, de manera que els diferents indrets hi havia canals centrals de drenatge al centre de les columnes, i petits forats de drenatge i conductes a cada pis, traient l\xe2\x80\x99aigua del sostre, a cada planta, i traslladant-la al sistema subterrani de sanejament que s\xe2\x80\x99emportaria l\xe2\x80\x99aigua de la ciutat._NEWLINE_Totes cinc zones (I\xe2\x80\x93V) disposaven d\xe2\x80\x99un cabal de 260 litres/segon, que \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s del necessari per canalitzar l\xe2\x80\x99aigua provinent de les muntanyes, fet que indica que aquest sistema tamb\xc3\xa9 era utilitzat per proveir d\xe2\x80\x99aigua els habitants, gestionar el sanejament, i fins i tot regar els jardins que envoltaven el complex.\n_START_SECTION_\nTecnologia estructural\n_START_PARAGRAPH_\nPerqu\xc3\xa8 una estructura tant important funcion\xc3\xa9s adequadament, s\'havia de distribuir correctament el pes dels sostres, les columnes i les terrasses. El fet de construir a la base de la muntanya oferia cert suport estructural. Els materials constructius, una coombinaci\xc3\xb3 de fusta i pedra, disminu\xc3\xafa el pes global. L\'\xc3\xbas extensiu de pedra a Pers\xc3\xa8polis, d\'altra banda, no nom\xc3\xa9s garantia la seva integritat estructural durant el temps d\'\xc3\xbas, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 ha perm\xc3\xa8s que els seus vestigis hagin durat molt m\xc3\xa9s que els palaus de tova de Susa.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls acad\xc3\xa8mics coincideixen que fou Darios el Gran qui inici\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 i expansi\xc3\xb3 del projecte de Pers\xc3\xa8polis, tot i que l\'arque\xc3\xb2leg alemany Ernst E. Herzfeld creia que havia estat Cir el Gran qui va decidir l\'empla\xc3\xa7ament per la construcci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 que finalment seria Darios qui en finalitzaria la construcci\xc3\xb3 i crearia els edificis m\xc3\xa9s destacats. Excavacions finan\xc3\xa7ades per l\'Institut Oriental de la Universitat de Chicago, liderades per Herzfeld el 1931 i, posteriorment, amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 d\'Eric F. Schmidt, el 1933, van portar al descobriment d\'algunes dels artefactes, palaus i estructures aquem\xc3\xa8ndies m\xc3\xa9s impressionants. Herzfeld tenia la impressi\xc3\xb3 que l\'empla\xc3\xa7ament de Pers\xc3\xa8polis havia estat fet per celebrar cerim\xc3\xb2nies especials, i tenia l\'objectiu de mostrar el poder de l\'Imperi aquem\xc3\xa8nida a les seves nacions vassalles._NEWLINE_Segons alguns registres, Pers\xc3\xa8polis mai va ser oficialment acabada, ja que la seva exist\xc3\xa8ncia va acabar quan Alexandre el Gran, en un atac de r\xc3\xa0bia, va ordenar la crema de la ciutat el 33 aC. Comen\xc3\xa7ada un segle abans per part de Darios el Gran, l\'estructura va estar canviant constantment, rebent actualitzacions dels subseq\xc3\xbcents monarques perses, i patint renovacions de la seva fa\xc3\xa7ana. Despr\xc3\xa9s de la crema de la ciutat, Pers\xc3\xa8polis va quedar deserta i va desapar\xc3\xa8ixer, relativament, de la hist\xc3\xb2ria, fins que Herzfeld, Schmidt i l\'equip de Chicago van desenterrar-la a principis de la d\xc3\xa8cada de 1930. Aquest gran jaciment hist\xc3\xb2ric, actualment, es troba en un greu risc de "danys irreparables" a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la neglig\xc3\xa8ncia, els elements i el vandalisme._NEWLINE_Pers\xc3\xa8polis no va ser l\'\xc3\xbanic projecte a gran escala que van iniciar els aquem\xc3\xa8nides, ja que Susa, per exemple, tamb\xc3\xa9 va allotjar una estructura similar, iniciada per Darios i tamb\xc3\xa9 amb un objectiu cerimonial. No obstant, tot i que actualment podem apreciar les restes de Pers\xc3\xa8polis, no passa el mateix amb Susa; la selecci\xc3\xb3 de la pedra per la seva construcci\xc3\xb3, en contraposici\xc3\xb3 a la tova utilitzada a Susa, sumat al fet que la primera va restar pr\xc3\xa0cticament deshabitada, protegint-la del desgast causat pels habitants, han perm\xc3\xa8s una millor conservaci\xc3\xb3 de Pers\xc3\xa8polis. Pol\xc3\xadticament, Pers\xc3\xa8polis tamb\xc3\xa9 va ser important gr\xc3\xa0cies al descobriment de la ve\xc3\xafna Naqsh-e Rostam, la necr\xc3\xb2polis persa on hi ha la tomba de Darios el Gran, mostrant la import\xc3\xa0ncia que tenia i que era una de les capitals de l\'Imperi. Naqsh-e Rustam no va allotjar nom\xc3\xa9s es despulles de Darios el Gran, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 les de Xerxes el Gran, Artaxerxes I i Darios II. El complex funerari va ser saquejat despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 d\'Alexandre, i probablement tamb\xc3\xa9 durant el per\xc3\xadode sass\xc3\xa0nida i la posterior invasi\xc3\xb3 \xc3\xa0rab._NEWLINE_Mentre van governar Reza I i el seu fill Mohammad Reza, el jaciment va gaudir de protecci\xc3\xb3 i cobertura medi\xc3\xa0tica, ja que la dinastia Pahlavi va interpretar el seu simbolisme reial i nacional. Durant aquest per\xc3\xadode, molts pol\xc3\xadtics occidentals, poetes i artistes van veure\'s atrets per l\'Iran i Pers\xc3\xa8polis, tant com una mostra de respecte cap a la monarquia iraniana, en el marc de les relacions internacionals, com per visitar les runes. En la celebraci\xc3\xb3 dels 2.500 anys que va organitzar el Xa, per exemple, hi havia molts representants estrangers. D\'entre les persones que van visitar les runes de manera individual destaquen les de Heinrich L\xc3\xbcbke, d\'Alemanya, i Ralph Graves, de la revista Life. En un article a ``Life``, el 1971, Graves descrivia la seva experi\xc3\xa8ncia a Pers\xc3\xa8polis de la seg\xc3\xbcent manera:_NEWLINE_Quan veus Pers\xc3\xa8polis per primera vegada com vaig fer jo, encarant Marvdasht, \xc3\xa9s probable que quedis desencantant, per\xc3\xb2 quan et trobes dins de les pr\xc3\xb2pies runes quedes aclaparat per les encara orgulloses i alt\xc3\xadssimes columnes, aix\xc3\xad com per la qualitat i l\'estat de conservaci\xc3\xb3 dels baixos relleus, que sens dubte es troben entre els millors de tota la hist\xc3\xb2ria de l\'art mundial. Per\xc3\xb2 sobretot et trobar\xc3\xa0s paralitzat quan t\'adonis que tot aix\xc3\xb2 va passar 24 segles enrere, i que gent de totes les nacions del m\xc3\xb3n conegut en aquell temps es plantava al mateix lloc i se sentia igual.\n_START_SECTION_\nVandalisme\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg de la hist\xc3\xb2ria, Pers\xc3\xa8polis ha patit diversos atacs de vandalisme. La figura hist\xc3\xb2rica m\xc3\xa9s destacada que l\'ha practicat va ser Alexandre el Gran, qui despr\xc3\xa9s d\'entrar a la ciutat el 330 aC s\'hi va referir com "la ciutat m\xc3\xa9s odiosa d\'\xc3\x80sia", permetent a les seves tropes maced\xc3\xb2nies saquejar-la. Tot i aquest odi, Alexandre tamb\xc3\xa9 admirava els perses, com \xc3\xa9s obvi a trav\xc3\xa9s del seu respecte per Cir el Gran o l\'acci\xc3\xb3 de realitzar un enterrament digne a Darios III. Anyes m\xc3\xa9s tard, visitant la ciutat que havia fet cremar, Alexandre lamentaria la seva acci\xc3\xb3. Plutarc descriu la naturalesa paradoxal d\'Alexandre quan escriu una an\xc3\xa8cdota, segons la qual Alexandre es pare i parla amb una escultura caiguda de Xerxes el Gran com si l\'antic monarca persa hi fos en persona:_NEWLINE_Hauria de passar de llarg i deixar-te tombat al terra per les expedicions que vas liderar contra Gr\xc3\xa8cia, o hauria de tornar a posar-te dempeus per la teva magnanimitat i les teves virtuts en altres camps?_NEWLINE_En retrospectiva, s\'ha d\'entendre que, tot i el seu momentani lapsus de judici i el seu paper en haver estat l\'\xc3\xbanica figura significant que va acabar amb Pers\xc3\xa8polis, Alexandre no \xc3\xa9s, per cap concepte, l\'\xc3\xbanica persona que va vandalitzar la ciutat. Molts individus, durant els segles posteriors, farien malb\xc3\xa9 Pers\xc3\xa8polis, inclosos lladres i v\xc3\xa0ndals durant el per\xc3\xadode sass\xc3\xa0nida. El segle VII, quan els \xc3\xa0rabs van envair el pa\xc3\xads, van provocar conflictes civils, la persecuci\xc3\xb3 religiosa dels perses, i la crema de llibres. La manca de registres sobre aquest vandalisme \xc3\xa0rab \xc3\xa9s probable que es degui a la destrucci\xc3\xb3 de llibres i registres hist\xc3\xb2rics._NEWLINE_Durant l\'\xc3\xa8poca colonial i la Segona Guerra Mundial, l\'estructura tamb\xc3\xa9 va patir vandalisme per part de les forces aliades. Les causes naturals, com ara els terratr\xc3\xa8mols o els vents, tamb\xc3\xa9 han contribu\xc3\xaft en la degradaci\xc3\xb3 general de l\'estructura._NEWLINE_La primera excavaci\xc3\xb3 francesa a Susa, organitzada pels Dieulafoys, aix\xc3\xad com el saqueig i destrucci\xc3\xb3 d\'antiguitats perses realitzades pels autoanomenats arque\xc3\xb2legs, va tenir in gran impacte en l\'empla\xc3\xa7ament. Jane Dieulafoy va escriure al seu diari:_NEWLINE_ Ahir vaig estar contemplant la vaca gran de pedra que hem trobat recentment; pesa uns 12.000 quilos! \xc3\x89s impossible moure una massa tant gran. No podia controlar la meva r\xc3\xa0bia. Vaig agafar un martell i vaig comen\xc3\xa7ar a colpejar la b\xc3\xa8stia de pedra. Li vaig clavar uns quants cops ferotges. El cap del pilar es va obrir com una fruita madura._NEWLINE_Fins i tot actualment l\'estructura no est\xc3\xa0 protegida de la destrucci\xc3\xb3 i el vandalisme. Despr\xc3\xa9s de la revoluci\xc3\xb3 iraniana, un grup de fonamentalistes seguidors de Khomeini, incl\xc3\xb2s la seva m\xc3\xa0 dreta, Sadeq Khalkhali, van intentar destruir tant la tomba d\'un reconegut poeta persa, Firdaws\xc3\xad, com el jaciment de Pers\xc3\xa8polis, per\xc3\xb2 afortunadament van ser aturats per part del govern provisional._NEWLINE_Les imatges seg\xc3\xbcents mostren alguns dels desafortunats actes de vandalisme, la majoria realitzat per visitants estrangers entre finals del segle XIX i mitjans del XX. Actualment, l\'estructura \xc3\xa9s considerada en alt risc de "danys irreparables".\n_START_SECTION_\nReconstrucci\xc3\xb3 virtual\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arque\xc3\xb2leg, egipt\xc3\xb2leg i historiador franc\xc3\xa8s Charles Chipiez (1835\xe2\x80\x931901) va crear alguns dels dibuixos virtuals m\xc3\xa9s detallats de Pers\xc3\xa8polis, mostrant com hauria estat aquesta metr\xc3\xb2poli de l\'Imperi persa. En aquest apartat es descriuen algunes de les seves representacions._NEWLINE_La primera imatge, a l\'esquerra, mostra una representaci\xc3\xb3 de "Talar-i-Takht" o sala de les 100 columnes de Pers\xc3\xa8polis. A l\'extrem esquerre de la imatge es pot veure el fam\xc3\xb3s lamassu (o home quim\xc3\xa8ric, lle\xc3\xb3, b\xc3\xa8stia aguilenca), saludant als visitants. Els dibuixos de Chipiez mostren les seves capacitats t\xc3\xa8cniques i l\'atenci\xc3\xb3 pels detalls._NEWLINE_La segona imatge de l\'esquerra \xc3\xa9s un dibuix de Chipiez de les columnes, l\'ornamentaci\xc3\xb3 dels capitells, i l\'estructura del sostre del palau de Darios de Pers\xc3\xa8polis, tamb\xc3\xa9 conegut com a "Tachar." S\xc3\xb3n destacables els detalls dels bous, aix\xc3\xad com l\'\xc3\xbas de fusta en la construcci\xc3\xb3 del sostre. Aix\xc3\xb2 explicaria perqu\xc3\xa8 el palau es va incendiar quan Alexandre va ordenar la crema de la ciutat._NEWLINE_La tercera imatge per l\'esquerra \xc3\xa9s un dibuix t\xc3\xa8cnic i m\xc3\xa9s detallat de "Talar-i-Takht". Destaca l\'estratificaci\xc3\xb3 del sostre, el detall en les vores de la coberta, el detall de les finestres, aix\xc3\xad com el detall t\xc3\xa8cnic dels pols de construcci\xc3\xb3._NEWLINE_La darrera imatge, a la dreta, \xc3\xa9s una vista panor\xc3\xa0mica de l\'exterior del palau de Darios el Gran, a Pers\xc3\xa8polis. Es poden veure detalls dels relleus de la ciutat, on s\'aprecien escenes simb\xc3\xb2liques de lleons atacant bous, acompanyats per soldats perses que protegeixen, en aquest cas simb\xc3\xb2licament, les estructures superior.\n_START_SECTION_\nSusa\n_START_PARAGRAPH_\nSusa era una ciutat antiga (c. 5500 aC) fins i tot en \xc3\xa8poca aquem\xc3\xa8nida. Aquest nucli va passar a formar part de l\'imperi aquem\xc3\xa8nidael 539 aC, essent ampliada per Darios el Gran a partir de la construcci\xc3\xb3 del seu palau, i posteriorment per part d\'Artaxerxes II. El palau disposa d\'una sola Apadana, semblant a la de Pers\xc3\xa8\xc3\xa7olis, amb l\'excepci\xc3\xb3 que la sala de la primera era molt m\xc3\xa9s amole que la de Pers\xc3\xa8polis, amb una superf\xc3\xadcie d\'uns 9.200 metres quadrats . Cir el Gran va escollir Susa com l\'empla\xc3\xa7ament on construir una de les seves fortaleses, fent aixecar un mur que era significativament m\xc3\xa9s alt que els antics murs edificats pels elamites. Aquesta elecci\xc3\xb3 podria respondre a un intent de potenciar el comer\xc3\xa7 entre el golf p\xc3\xa8rsic i el nord. Actualment, dels vestigis d\'aquesta antiga ciutat, nom\xc3\xa9s en queden cinc espais arqueol\xc3\xb2gics, situats a la moderna ciutat de Shush, al nord-oest de l\'Iran, en una \xc3\xa0rea d\'aproximadament 250 hect\xc3\xa0rees.\n_START_SECTION_\nDetalls estructurals\n_START_PARAGRAPH_\nEl disseny de Darios del seu palau a Susa s\'assembla al que s\'utilitz\xc3\xa0 per construir el seu hom\xc3\xb2nim de Pers\xc3\xa8polis tant a nivell estructural com est\xc3\xa8tic; no obstant, aquest incorporaria m\xc3\xa9s detalls locals. L\'estructura allotjava una gran sala del tron o Apadana, semblant a l\'Apadana de Pers\xc3\xa8polis; la versi\xc3\xb3 de Susa, per\xc3\xb2, estava composta per tres porxos situats a l\'angle dret l\'un de l\'altre, amb un d\'ells tancat en tres costats per les parets, restant nom\xc3\xa9s obert el costat sud. El palau estava decorat amb relleus de terracota representant lleons caminant._NEWLINE_Les parets estaven decorades amb escenes molt detallsdes que representaven als arquers del rei Darios, aix\xc3\xad com motius naturals com parelles de banyes, unicorns, fasciae encrespades en volutes, i palmeres disposades com flors o en cintur\xc3\xb3. Els arquers, particularment, representen una simbiosi \xc3\xbanica de l\'art persa, joni i grec de l\'\xc3\xa8poca, probablement reflectint l\'origen dels arristes que van ser contractats originalment per Darios el Gran, aix\xc3\xad com les seves pr\xc3\xb2pies reflexions personals sobre el millor art. potser el relleu de terracota m\xc3\xa9s espectacular \xc3\xa9s el d\'un grif, que representa una criatura alada que sembla un lle\xc3\xb3 amb ales d\'\xc3\xa0guila (imatge que no es veu en aquesta p\xc3\xa0gina). Els relleus en maons de terracota estaven v\xc3\xadvament decorats amb colors que, sovint, els atorgava un alt grau de realisme.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nArquitect\xc3\xb2nicament, el palau de Darios a Susa va ser l\'ep\xc3\xadtom de l\'arquitectura persa en el punt m\xc3\xa9s alt del creixement de l\'imperi. Originalment edificat per Darios i posteriorment ampliat i  modificat per Artaxerxes II, el seu prop\xc3\xb2sit era reflectir la mateixa opul\xc3\xa8ncia i prestigi que Pers\xc3\xa8polis. Va ser l\'intent de Darios el Gran de decorar la seva capital estival de Susa i per mostrar la seva gl\xc3\xb2ria. L\'arque\xc3\xb2leg franc\xc3\xa8s Marcel-Auguste Dieulafoy va descobrir les restes del palau de Darios, juntament amb els artefactes arqueol\xc3\xb2gics d\'aquesta antiga ciutat persa i que avui es troben al museu Louvre de Par\xc3\xads. Tamb\xc3\xa9 va escriure un seguir d\'observacions, conegudes com "L\'Art antique de la Perse", les quals van sorprendre a la comunitat d\'historiadors de l\'art en relaci\xc3\xb3 a la intrincaci\xc3\xb3 de l\'arquitectura aquem\xc3\xa8nida. Tot i que Dieulafoy i la seva muller, Jane, van fer contribucions significants en la manera d\'excavar, els vestigis de Susa ja havien estat observats anys abans i, de fet, havien estat adjudicats oficialment a William K. Loftus el 1852._NEWLINE_Susa era una ciutat rica quan Alexandre el Gran la va capturar, i es deia que s\'havien necessitat 10.000 camells i 20.000 ases per transportar totes les riqueses que s\'hi van trobar. La major part de la riquesa arquitect\xc3\xb2nica de Susa resideix en els seus palaus, aix\xc3\xad com les estructures cerimonials, la majoria de les quals s\'han erosionat i han desaparegut. Actualment, les restes m\xc3\xa9s importants de la contribuci\xc3\xb3 aquem\xc3\xa8nida a l\'arquitectura de l\'antiga Susa es troben en les restes del palau de Darios el Gran, situades al jaciment original, o les que es troben en museus estrangers, catalogats com a objectes perses. Avui en dia les restes arqueol\xc3\xb2giques de l\'estructura es troben exposades als elements, al desgast i a l\'activitat humana, i \xc3\xa9s probable que es perdin per sempre, amb l\'excepci\xc3\xb3 d\'algunes peces que es troben exposades al Louvre i en altres museus estrangers._NEWLINE_A continuaci\xc3\xb3 es mostren algunes fotografies seleccionades del palau de Darios. La foto de l\'extrem esquerre representa el fam\xc3\xb3s relleu dels arquers, del palau de Darios de Susa. La segona imatge per l\'esquerra, \xc3\xa9s una base de columna del palau de Darios, on s\'hi troba una inscripci\xc3\xb3 que diu, en tres idiomes (babiloni, elamita i persa antic) que Darios \xc3\xa9s el "gran rei de reis". Finalment, la segona imatge per la dreta, representa un "lamassu", la criatura m\xc3\xadtica amb ales d\'\xc3\xa0liga, cap d\'home i cos de lle\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nNaqsh-e Rostam\n_START_PARAGRAPH_\nNaqsh-e Rostam \xc3\xa9s un empla\xc3\xa7ament arqueol\xc3\xb2gic situat a 6 quil\xc3\xb2metres al nord-oest de Pers\xc3\xa8polis, a la regi\xc3\xb3 de Marvdasht, a la prov\xc3\xadncia de Fars de l\'Iran. El complex de Nash-e Rostam va ser una necr\xc3\xb2poli dels reis aquem\xc3\xa8nides, per\xc3\xb2 la seva important rellev\xc3\xa0ncia hist\xc3\xb2rica va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0, ja que tamb\xc3\xa9 allotja antics relleus elamites, aix\xc3\xad com relleus posteriors dels reis sass\xc3\xa0nides. Naqsh-e Rostam mo \xc3\xa9s el nom original d\'aquesta estructura, sin\xc3\xb3 el nom compost en persa actual, format a partir de les paraules "Naqsh", que vol dir "cara" o "fa\xc3\xa7ana", i "Rostam", en relaci\xc3\xb3 a l\'heroi del poema \xc3\xa8pic persa Xahnam\xc3\xa9. Els elamites, els aquem\xc3\xa8nides i els sass\xc3\xa0nides van viure molts segles abans de la composici\xc3\xb3 del Xahnam\xc3\xa9, que va ser realitzada per part del poeta persa Firdaws\xc3\xad, aix\xc3\xad que el nom original no podia ser aquest; els perses han viscut molts anys ignorants del seu passat, principalment a partir de la conquesta \xc3\xa0rab de la regi\xc3\xb3._NEWLINE_El nom, doncs, es una recreaci\xc3\xb3 retrospectiva, provocada per l\'abs\xc3\xa8ncia de documents hist\xc3\xb2rics i l\'abs\xc3\xa8ncia d\'un coneixement inclusiu dels seus or\xc3\xadgens. A l\'antiga P\xc3\xa8rsia, aquesta estructura es trobava davant de la desapareguda ciutat d\'Istakhr, a m\xc3\xa9s de ser accessible des de Pers\xc3\xa8polis. Istakhr tenia un paper religi\xc3\xb3s, essent l\'indret on els aquem\xc3\xa8nides prestaven rever\xc3\xa8ncia a la deessa de l\'aigua Anahita. L\'estructura est\xc3\xa0 excavada en una muntanya de roques calc\xc3\xa0ries, i allotja les cambres funer\xc3\xa0ries de Darios el Gran, Xerxes I, Artaxerxes I i Darios II, tots ells monarques aquem\xc3\xa8nides de P\xc3\xa8rsia. Tamb\xc3\xa9 hi ha una tomba incompleta, on nom\xc3\xa9s s\'hi va excavar el bra\xc3\xa7 cruciforme inferior, mentre la resta est\xc3\xa0 inacabat. S\'especula amb la possibilitat que pertany\xc3\xa9s a Darios III._NEWLINE_Els reis eren enterrats darrere d\'una fa\xc3\xa7ana i un relleu que pretenia semblar una representaci\xc3\xb3 realista del propi palau del rei i els seus detalls estructurals. Els detalls de la fa\xc3\xa7ana i la seva associaci\xc3\xb3 amb les estructures reals dels palaus dels reis han perm\xc3\xa8s mostrar com eren aquestes edificacions abans que el temps les redu\xc3\xads a runes; la tomba de Darios el Gran, d\'entrada, en serveix de mirall del seu palau a Pers\xc3\xa8polis, el "Tachar", fins i tot en escala i dimensions._NEWLINE_Les tombes van ser excavades a la muntanya en forma de creus (en persa antic: chalipa), enfonsant-ze en la muntanya de pedra calc\xc3\xa0ria, i aixecant-se des del terra. Els relleus que es troben en aquestes depressions cruciformes s\xc3\xb3n els que representen el palau del rei i, al seu sostre, un relleu del rei orant, a Ahura Mazda o, segons es creu m\xc3\xa9s probable, en refer\xc3\xa8ncia a la icona mazdeista Faravahar._NEWLINE_Una de les caracter\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s enigm\xc3\xa0tiques del complex \xc3\xa9s una estructura c\xc3\xbabica de pedra de 12,5 metres d\'al\xc3\xa7ada i uns 7 metres d\'amplada, coneguda com a "Ka\'ba-ye Zartosht" i tradu\xc3\xafda com el "Cub de Zaratustra", que es creu que fou constru\xc3\xafda durant l\'\xc3\xa8poca aquem\xc3\xa8nida i modificada durant l\'\xc3\xa8poca sass\xc3\xa0nida. L\'estructura t\xc3\xa9 una base c\xc3\xbabica, amb unes impressions cegues que semblen finestres, i unes escales en runes que condueixen a una petita porta que permet l\'entrada a un interior completament buit. Hi ha moltes especulacions sobre la seva funci\xc3\xb3._NEWLINE_L\'estructura tamb\xc3\xa9 va allotjar antics relleus elamites, la majoria dels quals van ser reempla\xc3\xa7ats per relleus sass\xc3\xa0nides. Actualment nom\xc3\xa9s es pot apreciar una mostra de la contribuci\xc3\xb3 elamita en aquesta muntanya. Els sass\xc3\xa0nides, posteriors, tamb\xc3\xa9 van deixar la seva empremta hist\xc3\xb2rica en aquesta estructura, coneguda com a Naqsh-e Rajab. Tot i que nombrosa i molt detallada, l\'estudi dels \xc3\xa8xits de l\'arquitectura sass\xc3\xa0nida il\xc2\xb7lumina alguns dels\xc3\xa8xits aconseguits durant el regnat del segon imperi persa.\n_START_SECTION_\nKa\'ba-ye Zartosht\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta estructura enigm\xc3\xa0tica s\'erigeix fins als 12,50 metres d\'al\xc3\xa7ada, amb una forma lineal i c\xc3\xbabica, amb una base quadrada, i constru\xc3\xafda en el qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s, escencialment, una depressi\xc3\xb3 rectangular excavada, i disposant en tres dels seus quatre costats de depressions rectangulars que imiten finestres cegues, amb m\xc3\xbaltiples depressions rectangulars m\xc3\xa9s petites en tots quatre costats. L\'escala guia el cam\xc3\xad fins a una porta que dirigeix a l\'interior de l\'edifici. El sostre de l\'estructura disposa d\'un petit entaulament que repeteix el patr\xc3\xb3 quadrat. Tot l\'edifici descansa sobre una plataforma de pedra composta per algunes lloses de pedra, cada vegada m\xc3\xa9s petites, situades en successi\xc3\xb3 conc\xc3\xa8ntrica i piramidal. L\'estructura \xc3\xa9s enigm\xc3\xa0tica tant a nivell est\xc3\xa8tic, car el seu disseny \xc3\xa9s estrany, com per l\'empla\xc3\xa7ament o la funci\xc3\xb3._NEWLINE_Diversos acad\xc3\xa8mics han interpretat que la proximitat del cub a les tombes dels reis, sumat al seu disseny, indicaria que l\'edifici seria un temple mazdeista, i que Naqsh-e Rostam seria m\xc3\xa9s que una simple necr\xc3\xb2polis per enterrar els reis finats, essent tamb\xc3\xa9 un gran centre de celebracions, on munions de persones es reunirien en dies festius per observar els precs del rei a Ahura Mazda, i perdre\'s en la magnitud de l\'estructura. Aquesta explicaci\xc3\xb3 seria l\xc3\xb2gica, tenint en compte que es trobava al costat d\'Istakhr, centre religi\xc3\xb3s i cultural de l\'imperi aquem\xc3\xa8nida. L\'opci\xc3\xb3 que el temple tamb\xc3\xa9 fos utilitzat com un santuari del foc, no obstant aix\xc3\xb2, \xc3\xa9s for\xc3\xa7a improbable, ja que no disposa d\'un sistema de ventilaci\xc3\xb3 general per fum o gasos, a m\xc3\xa9s de diferir dr\xc3\xa0sticament, tant arquitect\xc3\xb2nicament com est\xc3\xa8ticament, d\'altres temples contemporanis situats a la prov\xc3\xadncia de Fars._NEWLINE_Curiosament, tot i que el disseny \xc3\xa9s \xc3\xbanic, no \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic del seu tipus. Situat no molt lluny del Cub de Zaratustra, podem trobar a Pasargada, fins i tot actualment, les restes d\'una estructura molt similar tant pel que fa a la seva forma quadrada com al disseny, anomenada "Zendan-i-Suleiman." El nom "Zendan-i-Suleiman,"  \xc3\xa9s una paraula composta formada per lesparaules "Zendan" que en persa vol dir "pres\xc3\xb3", i "Suleiman", que \xc3\xa9s el nom en el dialecte persa local per referir-se al rei Salom\xc3\xb3, i tradu\xc3\xaft com a "Pres\xc3\xb3 de Salom\xc3\xb3". Estructuralment, tant la "Pres\xc3\xb3 de Salom\xc3\xb3" com el "Cub de Zaratustra" disposen de la mateixa forma c\xc3\xbabica, i fins i tot s\'assemblen en els m\xc3\xa9s petits detalls, inclosa la fa\xc3\xa7ana i les dimensions. El nom "Pres\xc3\xb3 de Salom\xc3\xb3", evidentment, \xc3\xa9s un nom posterior, ja que Salom\xc3\xb3 no va fer erigir aquesta estructura. El nom, probablement, va ser utilitzat com una t\xc3\xa0ctica dels perses locals per protegir tant la tomba de Cir el Gran com les estructures adjacents, incl\xc3\xb2s aquest temple, quan es vaproduir la invasi\xc3\xb3 \xc3\xa0rab. Aix\xc3\xad, el mausuleu de Cir va ser anomenat com la "tomba de la mare de Salom\xc3\xb3", mentre que eltemple de Pasargada, la "pres\xc3\xb3 de Salom\xc3\xb3"._NEWLINE_Tal com passa amb el "Cub de Zaratustra", la funci\xc3\xb3 de la "Pres\xc3\xb3 de Salom\xc3\xb3" no \xc3\xa9s del tot entesa. Hi ha teories que defensen que aquestes estructures eren utilitzades com a magatzem d\'objectes d\'import\xc3\xa0ncia din\xc3\xa0stica o religiosa, mentre que d\'altres opinen que seria un temple del foc. Tamb\xc3\xa9 s\'ha de destacar que les estructures, tal com existeixen avui dia, no s\xc3\xb3n nom\xc3\xa9s obra dels arquitectes aquem\xc3\xa8nides, havent estat modificades i millorades pels sass\xc3\xa0nides, els quals tamb\xc3\xa9 les van utilitzar segons les seves necessitats religioses i pol\xc3\xadtiques.\n_START_SECTION_\nGuarda amb quatre ales\n_START_PARAGRAPH_\nPotser una de les restes arquitect\xc3\xb2niques i art\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s memorables de l\'art aquem\xc3\xa8nida \xc3\xa9s el baix relleu de Cir el Gran a Pasargada. Aquest relleu, cavat en una llosa de pedra, representa la figura d\'un guarda, probablement reproduint la imatge del propi Cir el Gran, amb quatre ales, seguint un estil assiri, vestit amb les robes tradicionals elamites, i en la postura i posici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia dels D\xc3\xa9us egipcis, i portant una corona amb dues banyes del que sembla un antic Ovis longipes palaeoaegyptiacus. Aquesta estructura, originalment, tenia una llosa de pedra a la part superior que deia, en tres lleng\xc3\xbces diferents (Persa antic, elamita i babiloni), "Jo, (soc) Cir el rei, un aquem\xc3\xa8nida." Aquest escrit a lapedra es trobava en aquest indret quan va ser descrit per part de Sir Robert Ker Poter, el 1818, per\xc3\xb2 en algun moment posterior es va perdre._NEWLINE_David Stronach ha suggerit que, originalment, hi havia quatre figures semblants, situades a la porta d\'entrada del palau de Cir a Pasargada. A m\xc3\xa9s, aquest baix relleu estava compost en un estil ecl\xc3\xa8ctic, adoptant elements dels estils egipci, elamita i assiri: "..\'l\'actitud ecum\xc3\xa8nica dels reis aquem\xc3\xa8nides, que en temps de Cir i posteriorment van adoptar una pol\xc3\xadtica lineral de toler\xc3\xa0ncia i conciliaci\xc3\xb3 davant de les diverses religions que es veneraven dins del seu imperi\'...". D\'aquesta manera, es representava la naturalesa ecl\xc3\xa8ctica de la vida i la pol\xc3\xadtica aquem\xc3\xa8nida a trav\xc3\xa9s de l\'elecci\xc3\xb3 de la tipologia de l\'arquitectura._NEWLINE_Her\xc3\xb2dot explica que Cir, en un somni, va veure al fill gran d\'Hystaspes, [Darios I el Gran] amb ales sobre les espatlles, fent ombra amb una ala sobre \xc3\x80sia, i amb l\'altra Europa. El destacat iran\xc3\xb2leg Ilya Gershevitch explica aquesta afirmaci\xc3\xb3 d\'Her\xc3\xb2dot i la seva connexi\xc3\xb3 amb la figura de les quatre ales de la seg\xc3\xbcent manera:_NEWLINE_Her\xc3\xb2dot, tal com jo penso, debia saber d\'una connexi\xc3\xb3 propera entre aquesta tipologia de figura, amb la imatge de la majestat iraniana, que va associar amb el somni que pronosticava la mort del rei, abans de la seva darrera i fatal campanya a trav\xc3\xa9s de l\'Oxus._NEWLINE_Aquesta escultura en relleu, en certa manera representa la inclusi\xc3\xb3 ecl\xc3\xa8ctiva de diversos arts per part dels aquem\xc3\xa8nides, a m\xc3\xa9s de la seva habilitat per crear una forma sint\xc3\xa8tica nova que \xc3\xa9s \xc3\xbanicament persa en estil, i molt dependent de la contribuci\xc3\xb3 dels seus estats vassals. Despr\xc3\xa9s de tot, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s el qu\xc3\xa8 diferencia l\'arquitectura aquem\xc3\xa8nida d\'aquella d\'altres regnes. \xc3\x89s la seva originalitat, en un context de fusi\xc3\xb3 i inclusi\xc3\xb3 d\'estils existents, el qu\xc3\xa8 la fa rellevant i l\'ha portat a crear noves estructures inspiradores.\n_START_SECTION_\nInscripci\xc3\xb3 de Behistun\n_START_PARAGRAPH_\nExcavat a la roca, a la muntanya de Behistun, a Kermanxah, s\'hi troba la Inscripci\xc3\xb3 de Behistun, un text impr\xc3\xa8s a la roca de la muntanya que descriu com Darios es va convertir en rei de P\xc3\xa8rsia, en substituci\xc3\xb3 de l\'anterior governant (Cambises II), i com va foragit al magus que havia usurpat el tron. En aquesta inscripci\xc3\xb3 Darios tamb\xc3\xa9 detalla les seves satrapies, aix\xc3\xad com defineix la seva posici\xc3\xb3 com a rei i emperador de l\'imperi persa._NEWLINE_Arquitect\xc3\xb2nicament parlant, la inscripci\xc3\xb3 de Behistun \xc3\xa9s un projecte impressionant, ja que va suposar tallar la cara de la muntanya per tal de crear figures en baix relleu, com es pot veure en les imatges. La muntanya de Behistun s\'al\xc3\xa7a fins als 1.700 peus, essent part de la cadena del Zagros, a l\'Iran. La situaci\xc3\xb3 de la muntanya era ideal degut a la seva proximitat tant a Ecbatana com a Babil\xc3\xb2nia. El mateix baix relleu es troba a uns 300 peus de la base de la muntanya. Les figures representen dos dels soldats del rei; el propi rei, parat davant de l\'usurpador caigut, i els captius de diverses nacions, probablement dissidents o coconspiradors. La pr\xc3\xb2pia inscripci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 escrita en cune\xc3\xafforme en tres lleng\xc3\xbces: persa antic, meda i babiloni._NEWLINE_Aquesta inscripci\xc3\xb3 ha estat interpretada i desxifrada gr\xc3\xa0cies a lacol\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de molts intel\xc2\xb7lectuals i acad\xc3\xa8mics, tot i que l\'orientalista Sir Henry Rawlinson ha estat considerat el m\xc3\xa9s cr\xc3\xadtic en el proc\xc3\xa9s de desxifrar-ne el contingut. Part del m\xc3\xa8rit del fet que, actualment, poguem interpretar aquest text actualment, recau en el mateix Darios el Gran, ja que el monarca persa va escriure el missatge de la inscripci\xc3\xb3 en tres lleng\xc3\xbces, permetent als acad\xc3\xa8mics actuals desxifrar nom\xc3\xa9s una llengua, i despr\xc3\xa9s interpretar les altres dues, ja que el missatge \xc3\xa9s escencialment el mateix en les tres lleng\xc3\xbces. En aquest sentit, la inscripci\xc3\xb3 de Behistun no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s important com a obra arquitect\xc3\xb2nica, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 com a eina ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, ja que ha servit pel coneixement de l\'antiga P\xc3\xa8rsia i les seves lleng\xc3\xbces tant com la pedra de Rosetta ha servit per entendre l\'antic Egipte i les seves lleng\xc3\xbces.\n_START_SECTION_\nLlegat i influ\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos elements de l\'estil aquem\xc3\xa8nida poden veures en l\'arquitectura iraniana contempor\xc3\xa0nia. Els edificis constru\xc3\xafts durant la dinastia Pahlevi, particularment, mostren extenses influ\xc3\xa8ncies de l\'arquitectura i l\'art aquem\xc3\xa8nides.'