b"\n_START_ARTICLE_\nSant Juli\xc3\xa0 de l'Arbo\xc3\xa7\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEsgl\xc3\xa9sia d'una sola nau (40 x 12m) amb sis capelles laterals per banda. Aquestes presenten un arc de mig punt i volta de can\xc3\xb3. L'absis \xc3\xa9s pentagonal i al seu darrere hi ha la capella del Sant\xc3\xadssim. La volta principal, de tradici\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica, \xc3\xa9s sostinguda per arcs semicirculars i composta per cinc voltes de creueria amb nervis i clau decorada, que es recolzen damunt d'una cornisa sobresortint, davall la qual podem veure-hi un fris amb tr\xc3\xadglifs i m\xc3\xa8topes. Les parets laterals de les voltes tenen una s\xc3\xa8rie de finestres d'arc de mig punt tapades amb vitralls. Als peus de l'esgl\xc3\xa9sia, i sota el cor, sostingut per un arc rebaixat, es troba el cancell. A la fa\xc3\xa7ana principal hi destaca la gran portada del temple, composta de quatre columnes de fust llis que sostenen un fris. Els seus intercolumnis presenten unes forn\xc3\xadcules buides. El timp\xc3\xa0 \xc3\xa9s semicircular i trencat, i t\xc3\xa9 al mig una forn\xc3\xadcula sostinguda per dos parells de m\xc3\xa8nsules. Damunt la portada hi ha una rosassa. A cada banda de la fa\xc3\xa7ana hi ha dues torretes quadrangulars de 28 m d'al\xc3\xa7ada, una t\xc3\xa9 el rellotge i l'altre matraques.\n_START_SECTION_\nCapella del Sant\xc3\xadssim\n_START_PARAGRAPH_\nCapella de petites dimensions amb planta de creu amb una c\xc3\xbapula al creuer. S'hi accedeix mitjan\xc3\xa7ant una portalada d'arc de mig punt.\n_START_SECTION_\nCapella dels Dolors\n_START_PARAGRAPH_\nLa capella dels Dolors forma una nau paral\xc2\xb7lela a la de l'esgl\xc3\xa9sia moderna, amb la qual comunica mitjan\xc3\xa7ant una porta d'estil renaixentista. \xc3\x89s coberta amb una volta de rajol sobre dos arcs torals de pedra, constru\xc3\xafda al segle XVII, coet\xc3\xa0niament a l'esgl\xc3\xa9sia nova. Aquesta volta amaga les tres finestres de tradici\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica obertes al mur E, que nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n visibles des de l'interior de l'\xc2\xabEstudi Vell\xc2\xbb, un edifici que fou adossat vers el 1570 com a sagristia, i amb el qual comunicava per dues portes allindades, actualment tapiades. De les capelles laterals obertes al segle XIV en resten nom\xc3\xa9s dues, situades a tots dos costats de la cap\xc3\xa7alera. Amb tot, l'element m\xc3\xa9s interessant de la capella dels Dolors s\xc3\xb3n unes pintures murals g\xc3\xb2tiques, El Lignum vitae de l'Arbo\xc3\xa7, de principis del segle XIV, que foren descobertes i restaurades el 1968.\n_START_SECTION_\nCampanar\n_START_PARAGRAPH_\nTorre adossada a la capella g\xc3\xb2tica esquerra. Format per quatre cossos separats per cornises. El primer cos \xc3\xa9s d'estructura quadrangular i d'estil rom\xc3\xa0nic. Al seu interior hi ha una capella rom\xc3\xa0nica de volta de can\xc3\xb3. Els altres tres cossos s\xc3\xb3n d'estructura vuitavada. En destaca el quart, que presenta vuit finestres d'ogiva que contenen les campanes, i \xc3\xa9s rematat per una cornisa amb barana de balustres de pedra.\n_START_SECTION_\nEstudi Vell\n_START_PARAGRAPH_\nEdifici de dues plantes situat darrere de l'esgl\xc3\xa9sia. Els baixos tenen una porta de llinda molt restaurada i al costat dret una petita finestra amb reixa. El pis noble presenta tres finestres emmarcades amb pedra, una de les quals t\xc3\xa9 una data inscrita que no es pot desxifrar i una altra un escut amb les quatre barres. A la segona planta s'hi accedeix mitjan\xc3\xa7ant una escalinata que hi ha al lateral esquerra de l'edifici. La portalada \xc3\xa9s de llinda i t\xc3\xa9 l'escut de la vila. L'edifici \xc3\xa9s rematat per una cornisa sobresortint.\n_START_SECTION_\nBaldaqu\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEl baldaqu\xc3\xad de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Juli\xc3\xa0 est\xc3\xa0 col\xc2\xb7locat damunt el presbiteri i cont\xc3\xa9 l'altar major compost per una taula feta d'una sola pe\xc3\xa7a de marbre negre de Marquina (1944). Darrere de l'altar hi ha una imatge de Sant Juli\xc3\xa0 col\xc2\xb7locada dins d'una forn\xc3\xadcula. Tot aquest conjunt \xc3\xa9s contingut pel baldaqu\xc3\xad. Aquest, separat per un passad\xc3\xads de l'absis, \xc3\xa9s compost per quatre columnes de marbre blanc bombades i amb capitells corintis daurats. Les columnes sostenen un entaulament quadrat, el qual presenta un fris i una cornisa que sobresurt. Al damunt hi trobem una petita c\xc3\xbapula de vuit cares rematada per una creu llatina, totes les cares presenten uns calats, menys la del davant, que cont\xc3\xa9 la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u i que \xc3\xa9s rematada per dos angelets que sostenen l'escut de la vila.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres not\xc3\xadcies hist\xc3\xb2riques de l'esgl\xc3\xa9sia daten del 991, quan en un document de l'arxiu de la catedral de Barcelona, que correspon a la consagraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel d'Ol\xc3\xa8rdola pel bisbe Vives de Barcelona, es ressenyen totes les esgl\xc3\xa9sies ve\xc3\xafnes, mencionant tamb\xc3\xa9 la de Sant Juli\xc3\xa0. Per\xc3\xb2 les restes m\xc3\xa9s antigues de l'esgl\xc3\xa9sia corresponen a finals del segle XI o a principis del XII. Es creu que l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica va ser constru\xc3\xafda en el per\xc3\xadode que va del 991 al 1136._NEWLINE_El 4 de novembre del 1629 es decid\xc3\xad construir una nova esgl\xc3\xa9sia, ja que l'antiga estava molt malmesa. La nova esgl\xc3\xa9sia va tra\xc3\xa7ar-se de N a S, o sigui transversal a l'antiga, per la qual cosa fou enderrocada la meitat de l'esgl\xc3\xa9sia vella d'origen rom\xc3\xa0nica. Els treballs de construcci\xc3\xb3 es van fer a torns de \xc2\xabjova\xc2\xbb per totes les cases de la vila. La inauguraci\xc3\xb3 de la nova esgl\xc3\xa9sia es f\xc3\xa9u el 18 de febrer de 1647. Una vegada acabada, s'emprengu\xc3\xa9 la tasca de constituci\xc3\xb3 del retaule de l'altar major i de l'orgue. L'altar tenia uns 7 metres d'ample per 15 d'al\xc3\xa7ada, i era d'estil barroc, de talla de fusta i muntat sobre marbre. L'obra fou per Dom\xc3\xa8nec Rovira el 1681 i daurada el 1700 per F. Cervera. Amb la guerra de 36 qued\xc3\xa0 molt enrunada i es perd\xc3\xa9 el retaule barroc junt amb altres coses. De mica en mica s'an\xc3\xa0 reconstruint sota la direcci\xc3\xb3 de l'arquitecte E. Pere Cendoya.\n_START_SECTION_\nCapella del Sant\xc3\xadssim\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera pedra fou col\xc2\xb7locada el 23 de gener de 1753 i fou inaugurada el 23 de gener de 1770. La capella, igual que l'esgl\xc3\xa9sia, fou cremada a la Guerra Civil.\n_START_SECTION_\nCampanar\n_START_PARAGRAPH_\nEl campanar es constru\xc3\xad alhora que la resta de l'esgl\xc3\xa9sia, en estil rom\xc3\xa0nic. El 1622, abans de construir l'esgl\xc3\xa9sia actual i a causa de les males condicions en qu\xc3\xa8 estava la torre, els jurats de la vila van resoldre construir-ne un altre aprofitant la part inferior del campanar rom\xc3\xa0nic, ja que era la part alta la m\xc3\xa9s afectada pel terratr\xc3\xa8mol de 1428. L'obra qued\xc3\xa0 enllestida a l'abril de 1627 encara que a l'escut del nou campanar hi ha la data de 1622.\n_START_SECTION_\nL'estudi Vell\n_START_PARAGRAPH_\nA la segona meitat del segle XVI es decid\xc3\xad construir una sagristia a l'esgl\xc3\xa9sia vella, cosa que es port\xc3\xa0 a terme el 1570. A sobre hi fou constru\xc3\xafda la primera escola per a minyons de la vila de la qual hi ha not\xc3\xadcies. L'escola era de redu\xc3\xafdes dimensions i, en no poder ser ampliada, l'any 1865 es decid\xc3\xad construir-ne una de nova amb m\xc3\xa9s amplitud d'aules i amb estatge per als mestres.\n_START_SECTION_\nBaldaqu\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nL'actual baldaqu\xc3\xad de l'altar major, \xc3\xa9s obra de l'arquitecte Cendoya. La seva construcci\xc3\xb3 s'encarreg\xc3\xa0 a la casa Marmor de Barcelona. El pressupost total pujava a 61.702 pessetes. La seva construcci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el 21 d'octubre del 1946, i fou lenta a causa de la dificultat que suposava trobar blocs de marbre d'una sola pe\xc3\xa7a i de grans dimensions a les pedreres de Macael (Almeria). El 21 d'agost del 1946, l'escultor F. Mar\xc3\xa9s f\xc3\xa9u lliurament de la imatge de Sant Juli\xc3\xa0 tallada en fusta. La c\xc3\xbapula del baldaqu\xc3\xad fou encarregada a finals del mateix any al marbrista de Barcelona Josep Miret. El juny del 1949 es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el muntatge i fou inaugurat el 28 d'agost del mateix any. Va beneir-lo el Dr. Llu\xc3\xads Urp\xc3\xad, canonge delegat pel bisbe de Barcelona."