b'\n_START_ARTICLE_\nCer\xc3\xa0mica cartaginesa\n_START_PARAGRAPH_\nCer\xc3\xa0mica cartaginesa o cer\xc3\xa0mica p\xc3\xbanica fou la produ\xc3\xafda en l\'antiguitat per la naci\xc3\xb3 i Imperi de  Cartago en la seua expansi\xc3\xb3 mediterr\xc3\xa0nia. Caro Bellido data la transici\xc3\xb3 de l\'aixovar cer\xc3\xa0mic fenici al per\xc3\xadode d\'influ\xc3\xa8ncia cartagin\xc3\xa9s cap a l\'any 550 ae. Ha estat estudiada per especialistes cl\xc3\xa0ssics com Pierre Cintas, D. B. Harden o Anna Maria Bisi (1938\xe2\x80\x931988). Se\'n distingeixen dos per\xc3\xadodes principals, l\'antic, amb les seues caracter\xc3\xadstiques bandes o franges paral\xc2\xb7leles horitzontals decorant les peces, que quasi desapareixen en el per\xc3\xadode final, amb una cer\xc3\xa0mica monocroma m\xc3\xa9s funcional de engalba vermella, com els t\xc3\xadpics atuells fenicis  d\'embocadura i coll trilobulat o amb "boca de bolet", o les \xc3\xa0mfores i pitos grans, utilitzats per a guardar i transportar mercaderies.\n_START_SECTION_\nTerracotes i m\xc3\xa0scares\n_START_PARAGRAPH_\nLa cer\xc3\xa0mica fen\xc3\xadcia i especialment el seu desenvolupament en el per\xc3\xadode cartagin\xc3\xa9s t\xc3\xa9 entre els seus productes m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstics i singulars una variada col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de terracotes de representacions humanes i una paral\xc2\xb7lela mostra de m\xc3\xa0scares, elaborades per a diversos usos, com les exposades en el Museu Nacional del Bard de la capital tunisiana.\n_START_SECTION_\nMediterr\xc3\xa0nia occidental\n_START_PARAGRAPH_\nA la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, la terrissa cartaginesa, hereva de la fen\xc3\xadcia, perduraria entre el 500\xc2\xa0ae i la romanitzaci\xc3\xb3, amb abundants mostres a les Balears, Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i Andalusia._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 pot esmentar-se, en els enclavaments de la Mediterr\xc3\xa0nia occidental d\'her\xc3\xa8ncia fen\xc3\xadcia, el jaciment nord-afric\xc3\xa0 de Sidi Abdeselam del Behar, al costat de Tetuan.\n_START_SECTION_\nUrnes funer\xc3\xa0ries\n_START_PARAGRAPH_\nContinuant usos funeraris cer\xc3\xa0mics ja documentats a Tir,[9] el costum de guardar cendres familiars en recipients com el pitos,[10] o vasos amb la morfologia dels craters del bronze tard\xc3\xa0, arribaria a generar una diversa morfologia d\'urnes, grans terracotes de busts de dees de lligadura trenada, o dones enjoiades, amb una cavitat que duplicava el valor decoratiu amb el del seu \xc3\xbas com a recipient, tot aix\xc3\xb2 en un context ritual o religi\xc3\xb3s. Els exemples aportats per l\'arqueologia mediterr\xc3\xa0nia s\xc3\xb3n nombrosos. Des dels atuells trobats a Sulcis (Sardenya),[11] fins als variats aixovars funeraris de l\'entorn gadit\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nMuseus\n_START_PARAGRAPH_\nLa cer\xc3\xa0mica cartaginesa, \xc3\xa0mpliament localitzada en jaciments arqueol\xc3\xb2gics i present en museus espec\xc3\xadfics com el Museu Nacional i el Paleocristi\xc3\xa0 de Cartago,[6] entre altres centres semblants d\'Egipte, estat espanyol, Gr\xc3\xa8cia, It\xc3\xa0lia, Tun\xc3\xadsia i altres estats de la riba mediterr\xc3\xa0nia, t\xc3\xa9 a m\xc3\xa9s representaci\xc3\xb3 en institucions com el Louvre, el Museu Brit\xc3\xa0nic, i el Museu Metropolit\xc3\xa0 d\'Art de Nova York.\n_START_SECTION_\nUna dama eivissenca\n_START_PARAGRAPH_\nDe l\'abundant producci\xc3\xb3 de terracotes de la cer\xc3\xa0mica p\xc3\xbanica, pot escollir-se com a objecte d\'an\xc3\xa0lisi la dama d\'Eivissa, una de les moltes estatuetes que representen una dea cartaginesa (potser Tanit en l\'estela d\'\xc3\xaddols de la dea fen\xc3\xadcia Astarte).'