b"\n_START_ARTICLE_\nPres\xc3\xb3 de dones de Reina Am\xc3\xa0lia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFins al segle XIX, El Raval era un espai perif\xc3\xa8ric de la ciutat de Barcelona, ocupat per horts i convents, com era el cas de l'actual pla\xc3\xa7a de Folch i Torres. El 1833 s'hi constru\xc3\xad el convent de Sant Vicent de Pa\xc3\xbcl (edifici que posteriorment ser\xc3\xa0 la pres\xc3\xb3 de Reina Am\xc3\xa0lia). El 1837, amb la Desamortitzaci\xc3\xb3 de Mendiz\xc3\xa1bal, l'anticlericalisme popular va fer fora els monjos i l'edifici del convent de Sant Vicent de Pa\xc3\xbcl va ser incendiat. Sobre les restes malmeses del convent s'hi va condicionar la pres\xc3\xb3, coneguda popularment com a \xc2\xabPres\xc3\xb3 d'Am\xc3\xa0lia\xc2\xbb, nom que prov\xc3\xa9 del carrer del mateix nom dedicat a Maria Josepa Am\xc3\xa0lia de Sax\xc3\xb2nia qui fou la tercera esposa del rei Ferran VII d'Espanya. Al 1839 comen\xc3\xa7a l'activitat de la \xc2\xabpres\xc3\xb3 vella\xc2\xbb. Acollia indistintament homes, dones, infants i ancians. Al 1847 la pres\xc3\xb3 arrib\xc3\xa0 al seu m\xc3\xa0xim nivell d'ocupaci\xc3\xb3. No obstant la seva capacitat oficial no arribava als 300 reclusos, el nombre de presos i preses que hi eren confinats va arribar als 800 durant els seus primers anys de funcionament, fins a l'any 1847 en qu\xc3\xa8 es va arribar a un grau d'ocupaci\xc3\xb3 de prop de 1500 reclusos._NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1890, arran del mur de la pres\xc3\xb3, a l'anomenat Pati dels Corders, Nicomedes M\xc3\xa9ndez es va encarregar d'ajusticiar alguns delinq\xc3\xbcents condemnats a mort, per mitj\xc3\xa0 del m\xc3\xa8tode del garrot vil, com Isidro Mompart i Aniceto Peinador, condemnats per assassinat, o l'anarquista Santiago Salvador, acusat de l'atemptat del Liceu._NEWLINE_L'any 1904, amb la inauguraci\xc3\xb3 de la Pres\xc3\xb3 Model al carrer d'Enten\xc3\xa7a de Barcelona, la \xc2\xabpres\xc3\xb3 vella\xc2\xbb esdev\xc3\xa9 nom\xc3\xa9s pres\xc3\xb3 de dones, i passa a anomenar-se tamb\xc3\xa9 \xc2\xabLa Galera\xc2\xbb a causa de l'obligaci\xc3\xb3 que tenien les recluses de treballar en la confecci\xc3\xb3 de filats._NEWLINE_Durant el primer ter\xc3\xa7 del segle XX, per la pres\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 hi van passar preses pol\xc3\xadtiques, sobretot anarquistes. Mai no van arribar a ser majoria a Reina Am\xc3\xa0lia, per\xc3\xb2 s\xc3\xad un bon nombre en per\xc3\xadodes de revoltes i vagues, com la Setmana Tr\xc3\xa0gica, el 1909, quan Barcelona va comen\xc3\xa7ar a ser coneguda com la Rosa de Foc._NEWLINE_El 22 de desembre de 1935 se celebr\xc3\xa0 al Teatre Olympia de Barcelona un m\xc3\xadting organitzat per la CNT contra la pena de mort i per advocar per l'indult dels qui s'hi trobaven condemnats. Ell sistema jur\xc3\xaddic de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola tenia aleshores dictades 30 penes de mort. Hi van pronunciar discursos Tom\xc3\xa1s Herreros, Vicente P\xc3\xa9rez, Francisco Ascaso, Liberto Callejas i Vicente Ballester Marco._NEWLINE_El 19 de juliol de 1936, un cop aturat el cop d'estat militar, es va procedir a l'alliberament de les preses i a l'inici de l'enderrocament de la pres\xc3\xb3 vella per anarquistes de la CNT a pic i pala. El govern va aprofitar pol\xc3\xadticament el fet per denunciar les males condicions de la vida penitenci\xc3\xa0ria que havien imposat els r\xc3\xa8gims mon\xc3\xa0rquics anteriors a 1931. El 21 d'agost s'inici\xc3\xa0 l'enderrocament oficial de la pres\xc3\xb3 amb un acte municipal amb la pres\xc3\xa8ncia de l'alcalde, Carles Pi i Sunyer, i el conseller-regidor Antonio Ventos. L'enderroc fou a c\xc3\xa0rrec del Sindicat de la Construcci\xc3\xb3 de la CNT._NEWLINE_Durant els anys de postguerra, al solar s\xe2\x80\x99hi va construir un magatzem de fustes. A la pla\xc3\xa7a encara se l'anomenava \xc2\xabla placeta de la pres\xc3\xb3\xc2\xbb o \xc2\xabla pla\xc3\xa7a de la pres\xc3\xb3 de dones\xc2\xbb._NEWLINE_La pla\xc3\xa7a va passar a anomenar-se Josep Maria Folch i Torres l'any 1963. L'any 1966, al solar s\xe2\x80\x99hi va construir la piscina del Club Nataci\xc3\xb3 Montju\xc3\xafc, enderrocada el 2004."