b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Coloma de la Comanda (esgl\xc3\xa9sia)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nInicialment anomenada Conjunta, el segle X depenia de l'abadia de Sant Pere de Rodes; una butlla papal del 974 confirmava aquesta possessi\xc3\xb3, la de villa Conjuncta, amb els molins que en depenien. El nom de Conjunta es mantingu\xc3\xa9 almenys fins al segle XII, tot i que convisqu\xc3\xa9 des de principis de l'XI amb el de Santa Coloma: villa Sancta Columba (1009). El 1018 la possessi\xc3\xb3 d'aquest lloc i de la seva esgl\xc3\xa9sia motiv\xc3\xa0 un litigi on intervingu\xc3\xa9 Bernat, vescomte de Cerdanya, que pretenia tenir poble i parr\xc3\xb2quia en alou; el plet tingu\xc3\xa9 lloc a Sant Tom\xc3\xa0s de Llupi\xc3\xa0, presidit pel comte de Besal\xc3\xba, que sentenci\xc3\xa0 a favor de Sunifred, fill del vescomte cerd\xc3\xa0 Bernat, contra d'altres aloers, que havien ocupat sense autoritzaci\xc3\xb3 terres i delmes._NEWLINE_Al segle XIII Santa Coloma fou infeudada a la fam\xc3\xadlia Palaud\xc3\xa0 (procedent de Palald\xc3\xa0). Bernat de Palaud\xc3\xa0 reb\xc3\xa9 les just\xc3\xadcies civil i criminal, per\xc3\xb2 a mitjan segle els monjos cavallers hospitalers de la Comanda del Mas D\xc3\xa9u, de l'orde de Sant Joan de Jerusalem, successors dels templers al Mas D\xc3\xa9u. Els hospitalers conservaren aquesta senyoria fins a la fi de l'Antic R\xc3\xa8gim.\n_START_SECTION_\nL'edifici\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'una esgl\xc3\xa9sia del segle XII, d'una sola nau cap\xc3\xa7ada per un absis semicircular a llevant, com \xc3\xa9s habitual a les esgl\xc3\xa9sies rom\xc3\xa0niques. Coberta amb volta de can\xc3\xb3 lleugerament apuntada, l'arc presbiterial \xc3\xa9s de mig punt. La pedra dels murs \xc3\xa9s de bells carreus de to daurat, ben tallats i regulars. Diverses finestres de doble esqueixada s'obren cap a l'exterior: dues a la fa\xc3\xa7ana meridional (una d'elles tapiada a causa d'una casa que es constru\xc3\xad a la part exterior), una al centre de l'absis i una altra a la fa\xc3\xa7ana de ponent, sota el campanar d'espadanya de tres arcs, constru\xc3\xaft als segles XVII-XVIII. La porta d'ingr\xc3\xa9s, amb llinda, \xc3\xa9s a la fa\xc3\xa7ana meridional, mentre que el mur nord t\xc3\xa9 una porta petita, que actualment comunica amb la sagristia._NEWLINE_L'absis de l'esgl\xc3\xa9sia fou sobreal\xc3\xa7at ecxteriorment per tal de constru\xc3\xadr-hi un pas de ronda protegit per un mur amb espitlleres. Fou al segle\xc2\xa0xiv-XV, per tal de crear un petit recinte fortificat en el poble. L'esgl\xc3\xa9sia tamb\xc3\xa9 conserva una pica baptismal del XII."