b'\n_START_ARTICLE_\nSusana Torre\n_START_SECTION_\nCarrera i vida primerenques\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer en Pu\xc3\xa1n, prov\xc3\xadncia de Buenos Aires, Argentina, la major de tres fills d\'Alfonso A. Torre, un economista, i d\'Amelia E. Silva, una mestra escolar. A la mort del seu pare quan  tenia vuit anys , la fam\xc3\xadlia es va mudar a la Plata, prop de Buenos Aires, on  va assistir a escoles p\xc3\xbabliques fins que va comen\xc3\xa7ar els seus estudis universitaris d\'arquitectura. A les Escoles d\'Arquitectura i Planificaci\xc3\xb3, de la\xc2\xa0Universitat de la Plata i la\xc2\xa0Universitat de Buenos Aires, en la qual  va rebre la seva llicenciatura en 1968. Un\xc2\xa0any abans de la seva graduaci\xc3\xb3 Torre va ser seleccionada per representar a l\'Argentina en la Confer\xc3\xa8ncia de 1967 de Disseny Internacional en Aspen, Colorado i tamb\xc3\xa9 va guanyar una beca de la Fundaci\xc3\xb3 Edgar Kaufmann Jr. que la va habilitar per fer un viatge d\'estudi a trav\xc3\xa9s dels EUA. En tornar a Argentina, es va establir en el Departament de Disseny del Museu Provincial de Belles arts en La Plata, el primer museu a Am\xc3\xa8rica Llatina, Mentre era estudiant, Torre va dissenyar un edifici de sis apartaments en La Plata per al banquer David Graiver i tamb\xc3\xa9 va construir una casa petita per a ella i el seu primer marit, \xc2\xa0el pintor Alejandro Puente, en City Bell._NEWLINE_Torre va tornar als EUA en 1968 per completar el seu postgrau sobre aplicacions d\'ordinador a l\'arquitectura a la Universitat de Col\xc3\xbambia, Escola Universit\xc3\xa0ria d\'Arquitectura i Planificaci\xc3\xb3. A la ciutat de Nova York  va esdevenir associada amb el Museu d\'Art Modern de Nova York en 1971 com a amiga de la Fundaci\xc3\xb3 Edward John Noble i va treballar en un projecte de cerca en Poblaments Urbans Nous en l\'Institut per a Arquitectura i Estudis Urbans a Nova York._NEWLINE_En 1972 Torre es va unir la Facultat d\'Universitat Estatal de Nova York (SUNY) en Old Westbury, NY, on  va desenvolupar primer curr\xc3\xadculum de disseny del Departament d\'Art. L\'any seg\xc3\xbcent cofund\xc3\xa0 \xc2\xa0l\'Arxiu de Dones en Arquitectura de la Lliga Arquitect\xc3\xb2nica de Nova York; i, en 1977, va dirigir l\'exposici\xc3\xb3: \xc2\xa0"Dones en Arquitectura Nord-americana: Una Perspectiva Hist\xc3\xb2rica i Contempor\xc3\xa0nia\xe2\x80\x9d que  va guarir i va editar el llibre del mateix t\xc3\xadtol. En 1978  va establir L\'Estudi Arquitect\xc3\xb2nic a la Ciutat de Nova York. Un dels seus primers projectes a Nova York, van ser les Oficines de Lleis del col\xc2\xb7leccionista d\'art Harry Torczyner, sent seleccionat per l\'Institut Nord-americ\xc3\xa0 d\'Arquitectes com un dels espais dels anys setanta\' memorables (AIA Revista, gener de 1980).\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa0ctica arquitect\xc3\xb2nica i de disseny\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva  pr\xc3\xa0ctica arquitect\xc3\xb2nica i de disseny est\xc3\xa0 \xe2\x80\x9cbasada en sentit d\'intensa teoria, \xc3\xa8tica, i sentit c\xc3\xadvic de l\'arquitectura i del disseny urb\xc3\xa0.\xe2\x80\x9d  Segons l\'arquitecte i autor John Loomis, els seus edificis i els projectes te\xc3\xb2rics \xe2\x80\x9camisten cultura, temes socials i regionals.\xe2\x80\x9d\xc2\xa0Els seus dissenys han abastat una gamma d\'escales; de la seva coberta de llibre per a Lucy Lippard\xc2\xa0Del Centre\xc2\xa0amb la seva proposta de parc per Ellis Island, Port de Nova York,  han incl\xc3\xb2s renovacions d\'edificis, disseny residencial i edificis p\xc3\xbablics. Entre els seus millors projectes s\xc3\xb3n l\'Estaci\xc3\xb3 de Bombers \xc2\xa0Cinc en Columbus, Indiana; el Ellis Island, Port de Nova York, proposta de parc; les Cases Clark i Garvey en The Hamptons, Nova York; la renovaci\xc3\xb3 Schermerhorn Hall per la Columbia Universitat, i el Consolat de Costa d\'Ivori a Nova York. Aquests i altres dissenys guardonats han estat publicats als EUA, Llatinoam\xc3\xa8rica, Jap\xc3\xb3, Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia, Alemanya, Espanya i Austr\xc3\xa0lia i est\xc3\xa0 inclosa com a fonts de refer\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0ndard en\xc2\xa0Enciclop\xc3\xa8dia d\'Arquitectura de segle XX, Contemporani Masterworks, Arquitectes Contemporanis, i Dictionnaire de l\'Arquitectura du XXme Si\xc3\xa8cle.\xc2\xa0Va ser la primera dona a obtenir una de les comissions p\xc3\xbabliques altament competitives en Columbusn, IN, on la seva Estaci\xc3\xb3 de Bombers 5 (descrit abans) est\xc3\xa0 llistada en la Whitney Guia del segle XX Arquitectura nord-americana: 200 Edificis Claus. En 2008  va completar la comunitat residencial de set cases litorals \xc2\xa0on ara viu amb el seu marit, escriptor i soci\xc3\xb2leg Geoffrey I. Fox, a Carboneras, Espanya. El disseny es va basar en els seus estudis de 1973, en matrius espacials i funcions indeterminades , on \xe2\x80\x9cuna flexibilitat serial deixa s\xc3\xadmbols per col\xc2\xb7laborar amb funcions i marca els elements aleg\xc3\xb3ricos en la vida di\xc3\xa0ria.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Ha dedicat molt de la seva vida professional a teorizar la relaci\xc3\xb3 d\'edificis amb els seus contextos f\xc3\xadsics i culturals; i la manera de les preocupacions feministes i identitat cultural i regional poden ser expressades en funci\xc3\xb3 i forma arquitect\xc3\xb2niques. Un dels seus edificis, \xe2\x80\x9cFirehouse #5 (acabat en 1987) va ser la primera estaci\xc3\xb3 de bombers dissenyada espec\xc3\xadficament per integrar dones en la for\xc3\xa7a de bombers. El disseny, eliminant l\'estil dormitori i una vinculaci\xc3\xb3 promoguda m\xc3\xa9s cap a la cuina en comptes de les "locker" habitacions, i va ser adoptat globalment.\xe2\x80\x9d  \xe2\x80\x9cMentre va deixar les suposicions de seguretat intactes, l\'edifici ho va crear amb una invenci\xc3\xb3 tipol\xc3\xb2gica a trav\xc3\xa9s del seu repte de suposicions de g\xc3\xa8nere.\xe2\x80\x9d  \xe2\x80\x9c \xc3\x89s un \xe2\x80\x9cexemple rar  de com una perspectiva feminista pot alterar tant l\'organitzaci\xc3\xb3 espacial, influ\xc3\xaft per convencions socials, i la forma de l\'edifici.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Va ser una de les arquitectes seleccionades per a representar els EUA en l\'Exposici\xc3\xb3 Internacional d\'Arquitectura, Biennal de Ven\xc3\xa8cia, It\xc3\xa0lia, en 1980. Els seus dibuixos i els projectes han estat exhibits en locals nombrosos, incloent el Museu Cooper-Hewitt, Ciutat de Nova York; Fort Centro d\'Arts del Valor; Institut d\'Arts Contempor\xc3\xa0nies, Chicago; La Jolla Museu d\'Art Contemporani; Centre d\'Arts del Walker, Minneapolis; i Yale Galeria d\'Art Universitari. Els seus dibuixos estan recollits a la Ciutat de Columbus, IN, Arxius Arquitect\xc3\xb2nics; Columbia Biblioteca de Avery de la Universitat Dept. D\'Arxius & de Dibuixos, Avery Biblioteca del Centenari; el Museu Davis en el Wellesley College, Wellesley DT.; i L\'Arxiu Internacional de Dones en Arquitectura, Biblioteques de Tecnologia de la Virg\xc3\xadnia, Col\xc2\xb7leccions Especials, Blacksburg, VA, el qual tamb\xc3\xa9 alberga una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 dels seus papers de 1977 a 1988.\n_START_SECTION_\nCarrera acad\xc3\xa8mica\n_START_PARAGRAPH_\nLes seves posicions acad\xc3\xa8miques inclouen Directora de l\'Acad\xc3\xa8mia d\'Art Cranbrook  (1994-95); c\xc3\xa0tedra de l\'Escola d\'Arquitectura de Disseny Parsons i Departament de Disseny Ambiental (1991-1994); Directora del Programa d\'Arquitectura al Barnard College, Universitat de Col\xc3\xbambia (1982-1985). Ha ensenyat disseny arquitect\xc3\xb2nic i urb\xc3\xa0, hist\xc3\xb2ria i teoria a les escoles de les Universitats de Col\xc3\xbambia, Yale,  Nova York (EUA),  Sydney (Austr\xc3\xa0lia), Buenos Aires (Argentina) i  a la de Kassel (Alemanya), entre d\'altres. Ha estat convidada a donar confer\xc3\xa8ncies sobre el seu treball en m\xc3\xa9s de 150 universitats i associacions professionals a tot el m\xc3\xb3n. La seva aproximaci\xc3\xb3 pedag\xc3\xb2gica ha accentuat el disseny d\'edificis com a resposta a condicions ambientals; context cultural i f\xc3\xadsic; l\'examen cr\xc3\xadtic de distribuci\xc3\xb3 espacial de jerarquies socials; estructura i materials sostenibles; i una est\xc3\xa8tica de trama transparent i transpar\xc3\xa8ncia modernes amb les met\xc3\xa0fores visuals expressives del car\xc3\xa0cter de cada projecte._NEWLINE_Com a dirigent d\'Equips de disseny interdisciplinari durante su carrera d\'ensenyament, va involucrar el su Alumnat en exposicions i competicions arquitect\xc3\xb2niques, recollint MOLTS premis. Les Seves Recerques i escriptura els va centrar en dones i Assumptes de g\xc3\xa8nere, arquitectura a Llatinoam\xc3\xa8rica; i la presencia de mem\xc3\xb2ria col\xc2\xb7lectiva en espais P\xc3\xbablics.\n_START_SECTION_\nPremis\n_START_PARAGRAPH_\nHa estat multipremiada pels seus dissenys i treballs erudits, com l\'Ailsa Mellon Bruce S\xc3\xa8nior, Centre d\'Avan\xc3\xa7aments d\'Estudis de les Arts Visuals, La Galeria Nacional, tardor 2003; Graham Fundaci\xc3\xb3 2002; Dotaci\xc3\xb3 Nacional per a les Humanitats, EUA, 1986, 2005; Institut Nord-americ\xc3\xa0 de Cap\xc3\xadtol de Nova York dels Arquitectes 1994; Fulbright Beca S\xc3\xa8nior, Comissi\xc3\xb3 dels EUA per a l\'Intercanvi Educatiu Internacional 1990; Dotaci\xc3\xb3 Nacional per a les Arts, EUA, 1973, 1979, 1986, 1990; i Premi de Casas R\xc3\xa8cord Arquitect\xc3\xb2nic d\'Excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia per a Disseny 1981 i 1988.'