b"\n_START_ARTICLE_\nGidon Kremer\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Riga (Let\xc3\xb2nia), de pares jueus d'origen alemany. Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l'estudi del viol\xc3\xad als quatre anys amb el seu pare i el seu avi que s\xc3\xb3n tots dos violinistes professionals, i despr\xc3\xa9s a l'Escola de m\xc3\xbasica de Riga i finalment amb David Oistrakh al Conservatori Tcha\xc3\xafkovski de Moscou. El 1967 obtingu\xc3\xa9 el tercer premi al Concours musical international Reine-\xc3\x89lisabeth-de-Belgique a Brussel\xc2\xb7les, el 1969 el primer premi del Concurs Paganini a G\xc3\xa8nova i el 1970 el primer premi del Concurs internacional Tcha\xc3\xafkovski, a Moscou._NEWLINE_El seu primer concert fora de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica t\xc3\xa9 lloc el 1975, a Alemanya, seguit per aparicions al Festival de Salzburg el 1976, i a Nova York el 1977. El 1981, Kremer funda un Festival de m\xc3\xbasica de cambra a Lockenhaus, \xc3\x80ustria, orientat cap a una programaci\xc3\xb3 d'obres noves i no convencionals. Des de 1992, el festival \xc3\xa9s conegut sota el nom de Kremerata Musica i, el 1996, Kremer funda l'orquestra de cambra Kremerata Baltica, que agrupa a joves m\xc3\xbasics originaris dels Estats b\xc3\xa0ltics. tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s nomenat director art\xc3\xadstic del festival Art Projekt 92 de Munic i del festival d'estiu de Gstaad (Su\xc3\xafssa).\n_START_SECTION_\nPerfil professional\n_START_PARAGRAPH_\nGidon Kremer \xc3\xa9s considerat com dels grans violinistes del segle XX. L'originalitat, l'agilitat i l'\xc3\xbaltima convicci\xc3\xb3 de les seves interpretacions fan d'ell una de les personalitats rellevants de la m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica actual. _NEWLINE_Kremer \xc3\xa9s conegut per al seu ampli repertori, que s'est\xc3\xa9n des de Vivaldi i Bach fins als nostres dies. S'ha fet el portaveu d'obres de compositors com \xc3\x81stor Piazzolla, Philip Glass, Alfred Schnittke, Lera Auerbach, Arvo P\xc3\xa4rt, i John Adams. Entre els nombrosos compositors que li han dedicat obres, es poden citar els noms de Sofia Gubaidulina (Offertorium) i Luigi Nono (La lontananza nostalgica utopica futura). _NEWLINE_Ha tocat amb Martha Argerich, Mischa Ma\xc3\xafsky, Keith Jarrett, Yo-Yo Ma, Kim Kashkashian, Valeri Afanassiev, entre d'altres, i amb directors com Leonard Bernstein, Riccardo Muti, Claudio Abbado, Lorin Maazel, Herbert von Karajan, Nikolaus Harnoncourt, Seiji Ozawa. Posseeix una \xc3\xa0mplia discografia molta d'ella amb el segell Deutsche Grammophon, per a qui enregistra des de 1978, tot i que tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 algunes edicions amb Philips i Decca."