b'\n_START_ARTICLE_\nAdolfo P\xc3\xa9rez Esquivel\n_START_SECTION_\nEstudis i doc\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 26 de novembre de 1931 a la ciutat de Buenos Aires. Va estudiar a l\'Escola Nacional de Belles Arts i a la Universitat Nacional de La Plata, on va formar-se com a arquitecte i escultor. M\xc3\xa9s tard es va convertir en professor d\'arquitectura. Durant 25 anys va ensenyar en escoles prim\xc3\xa0ries, secund\xc3\xa0ries i a la Universitat, a m\xc3\xa9s de treballar com a escultor.\n_START_SECTION_\nDefensor dels Drets Humans\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del 1960, P\xc3\xa9rez Esquivel va comen\xc3\xa7ar a treballar amb grups llatinoamericans cristians pacifistes. El 1974 va decidir renunciar al seu treball docent i fou escollit coordinador general per a una xarxa de comunitats llatinoamericanes per a promoure l\'alliberament dels pobres a trav\xc3\xa9s de la No viol\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Amb el cop d\'estat militar de Jorge Rafael Videla de l\'any 1976 i la repressi\xc3\xb3 posterior, va contribuir a la formaci\xc3\xb3 i finan\xc3\xa7ament dels enlla\xc3\xa7os entre organitzacions populars per a defensar els drets humans i donar suport als familiars de les v\xc3\xadctimes de la guerra bruta. El "Servei de Pau i Just\xc3\xadcia", que ell va fundar, va evolucionar en aquest context i va servir com a instrument per a la defensa dels drets humans promocionant una campanya internacional per a denunciar les atrocitats comeses pel r\xc3\xa8gim militar._NEWLINE_El 1975, P\xc3\xa9rez Esquivel va ser detingut per la policia militar brasilera; fou empresonat el 1976 a l\'Equador juntament amb bisbes llatinoamericans i nord-americans; i el 1977, a Buenos Aires, va ser arrestat per la Policia Federal Argentina, torturat i retingut sense judici durant 14 mesos. Mentre va durar el seu empresonament va rebre, entre altres distincions, la Mem\xc3\xb2ria de Pau del Papa Joan XXIII. El 1980 va rebre el Premi Nobel de la Pau per la seva ferma defensa dels Drets humans._NEWLINE_Des de 2003, \xc3\xa9s president del Consell honorari de la Fundaci\xc3\xb3 llatinoamericana del Servei de Pau i Just\xc3\xadcia i de la Lliga Internacional per als Drets Humans i l\'Alliberament de les persones, amb base en Mil\xc3\xa0, It\xc3\xa0lia, i membre del Tribunal Popular Permanent. P\xc3\xa9rez Esquivel \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 president honor\xc3\xadfic de la Fundaci\xc3\xb3 Universitat Internacional de la Pau de Sant Cugat del Vall\xc3\xa8s (Barcelona). A m\xc3\xa9s d\'aquests treballs, ha publicat Caminant al costat del poble (1995), en el qual relata la seva experi\xc3\xa8ncia amb la no-viol\xc3\xa8ncia a l\'Am\xc3\xa8rica Llatina._NEWLINE_L\'any 2005 fou guardonat amb la Medalla d\'Honor del Parlament de Catalunya. El novembre de 2014 va signar el manifest \xc2\xabDeixin votar els catalans\xc2\xbb, juntament amb altres personalitats internacionals.'