b'\n_START_ARTICLE_\nArthur Tappan\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Northampton, va rebre una educaci\xc3\xb3 religiosa i conservadora. Als 15 anys es va mudar a Boston. El 1807 va fundar una empresa t\xc3\xa8xtil a Portland (Maine). Posteriorment, el 1836, juntament amb el seu germ\xc3\xa0 Lewis Tappan van crear a Nova York un negoci d\'importaci\xc3\xb3 de seda. El 1808, els dos germans van fundar el New York Journal of Commerce que, d\'acord amb les seves creences, no contenia anuncis "immorals". Durant el P\xc3\xa0nic del 1837 es va ensorrar el comer\xc3\xa7 de la seda i ho van perdre gaireb\xc3\xa9 tot, per\xc3\xb2 es van recuperar r\xc3\xa0pidament i el 1840 van comen\xc3\xa7ar el que va esdevenir el primer servei comercial de valoraci\xc3\xb3 de riscos en la concessi\xc3\xb3 de cr\xc3\xa8dits._NEWLINE_Arthur Tappan va ajudar a nombroses causes al llarg de la seva vida i a finals dels anys 1840 va abandonar els seus negocis per a dedicar-s\'hi plenament. Seguint les seves conviccions religioses, va mostrar inter\xc3\xa8s per la Societat B\xc3\xadblica Americana (ABS) i a la d\xc3\xa8cada del 1820 va intentar el seu pla de portar la b\xc3\xadblia a totes les fam\xc3\xadlies americanes en un termini de dos anys; a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, va contribuir a campanyes contra l\'alcohol i el tabac._NEWLINE_A principis de la d\xc3\xa8cada del 1830 s\'alluny\xc3\xa0 de l\'ABS i es va vincular al moviment abolicionista. Va finan\xc3\xa7ar el Oberlin College, en el que es donaven classes a nens blancs i negres junta i va demanar a les esgl\xc3\xa9sies de Nova York que posessin final a la segregaci\xc3\xb3 per races dins dels temples. Des del 1833 va sufragar The Emancipator, una publicaci\xc3\xb3 setmanal que atacava l\'esclavitud. Aquest mateix any va fundar, juntament amb William Lloyd Garrison la Societat Antiesclavista Estatunidenca, de la que fou president fins al 1840, quan la va abandonar per estar en contra dels atacs contra la Constituci\xc3\xb3 i els plantejaments feministes que s\'hi van introduir. Seguint la seva campanya a favor de l\'abolici\xc3\xb3 de l\'esclavitud, Arthur i el seu germ\xc3\xa0 van fundar la American and Foreign Anti-Slavery Society (Societat Antiesclavista Americana i Estrangera) el 1840 i la American Missionary Society el 1846. Despr\xc3\xa9s de la promulgaci\xc3\xb3 de la Llei d\'Esclaus Fugitius del 1850, va refusar col\xc2\xb7laborar amb la nova norma i va ajudar al finan\xc3\xa7ament del Ferrocarril Subterrani, una xarxa clandestina que ajudava els esclaus afroamericans que escapaven de les plantacions._NEWLINE_Arthur Tappan va morir el 1865 i el seu germ\xc3\xa0 Lewis el 1873. Ambd\xc3\xb3s van veure la Proclamaci\xc3\xb3 d\'Emancipaci\xc3\xb3 que garantia la llibertat dels milions d\'afroamericans del Sud i que significava el final de l\'esclavitud als Estats Units.'