b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria d\'Escandin\xc3\xa0via\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria d\'Escandin\xc3\xa0via \xc3\xa9s la hist\xc3\xb2ria de la zona d\'Europa del Nord coneguda com a Escandin\xc3\xa0via, en particular de Dinamarca, Noruega i Su\xc3\xa8cia.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha poques restes a Escandin\xc3\xa0via de l\'edat de pedra, de la de bronze o de la de ferro, tret d\'algunes eines d\'aquests materials, d\'algunes joies, ornaments, cairns i sobretot de pedres amb dibuixos coneguts com a petr\xc3\xb2glifs.\n_START_SECTION_\nPaleol\xc3\xadtic superior\n_START_PARAGRAPH_\nQuan els gels es retiraren, els rens pasturaren en els terrenys plans de Dinamarca i de la zona meridional de Su\xc3\xa8cia. Aquest era el territori dels ahrensburgesos, una s\xc3\xa8rie de tribus que ca\xc3\xa7aven en vasts territoris i que vivien en lavvus en la tundra. Hi havia pocs arbres a la zona, tret de bedolls (Betula papyrifera) i la taiga, que hi aparegu\xc3\xa9 lentament.\n_START_SECTION_\nMesol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el VII mil\xc2\xb7lenni ae, quan els rens i els ca\xc3\xa7adors es despla\xc3\xa7aren cap al nord d\'Escandin\xc3\xa0via, s\'hi estengueren els boscs. La cultura maglemosiana  prevalgu\xc3\xa9 a Dinamarca i al sud de Su\xc3\xa8cia. Al nord, a Noruega i a la major part de la zona septentrional de Su\xc3\xa8cia, se situ\xc3\xa0 la cultura Fosna-Hensbacka, sobretot a la vora del bosc. Els ca\xc3\xa7adors recol\xc2\xb7lectors del nord seguiren les bandades i moviments dels salmons, despla\xc3\xa7ant-se al sud durant els hiverns i cap al nord als estius. Aquests primers pobles tenien tradicions culturals semblants a les practicades en altres zones del nord, en \xc3\xa0rees que inclouen els actuals territoris de Finl\xc3\xa0ndia, R\xc3\xbassia i, a trav\xc3\xa9s de l\'estret de Bering, l\'extrem septentrional d\'Am\xc3\xa8rica del Nord._NEWLINE_En el VI mil\xc2\xb7lenni ae, la zona sud d\'Escandin\xc3\xa0via estava coberta pel bosc temperat de frondoses. La fauna n\'inclo\xc3\xafa urs asi\xc3\xa0tics, bisons europeus, ants i c\xc3\xa9rvols. La cultura dominant en aquest per\xc3\xadode hi fou la kongemose, dedicada a la ca\xc3\xa7a de foques i a la pesca. Al nord dels kongemose vivien altres ca\xc3\xa7adors recol\xc2\xb7lectors en la major part del sud de Noruega i Su\xc3\xa8cia, anomenats cultures Nostvet i Lihult,  descendents dels fosna i dels hensbacka. A la fi del VI mil\xc2\xb7lenni ae, la cultura kongemose en fou substitu\xc3\xafda al sud per l\'ertebol\xc2\xb7liana.\n_START_SECTION_\nNeol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el V mil\xc2\xb7lenni ae, el poble erteb\xc3\xb8lle aprengu\xc3\xa9 l\'art cer\xc3\xa0mica de les tribus ve\xc3\xafnes del sud, que  comen\xc3\xa7aven a conrear la terra i a criar animals. Aquells tamb\xc3\xa9 iniciaren activitats agr\xc3\xadcoles, i cap al III mil\xc2\xb7lenni ae formaven part de la cultura dels vasos d\'embut, que marca l\'aparici\xc3\xb3 de tombes megal\xc3\xadtiques a les costes del B\xc3\xa0ltic. Durant el IV mil\xc2\xb7lenni ae, aquestes tribus s\'expandeixen per Su\xc3\xa8cia fins a Uppland. Els n\xc3\xb8stvet i els lihult aprengueren noves tecnologies dels agricultors que avan\xc3\xa7aven (per\xc3\xb2 no l\'agricultura), els detingueren i feren que canviaren la seua direcci\xc3\xb3 cap al sud-oest de Su\xc3\xa8cia, per\xc3\xb2 alguns diuen que els conreadors no moriren ni foren expulsats, sin\xc3\xb3 que volunt\xc3\xa0riament es barrejaren amb les poblacions locals. Hi ha almenys un lloc que sembla ser-hi mixt: Alvastra pile-dwelling._NEWLINE_No se sap quina llengua parlaven aquests primers escandinaus, per\xc3\xb2 a la fi del III mil\xc2\xb7lenni ae foren superats per la cultura de la cer\xc3\xa0mica cordada, que segons molts especialistes parlava protoindoeuropeu. Aquest nou poble avan\xc3\xa7\xc3\xa0 cap a Uppland i el fiord d\'Oslo, i probablement proporcion\xc3\xa0 la llengua que \xc3\xa9s l\'ancestre de les actuals lleng\xc3\xbces escandinaves. Eren pastors, i amb ells la major part d\'Escandin\xc3\xa0via meridional entr\xc3\xa0 en el neol\xc3\xadtic.\n_START_SECTION_\nEdat de bronze n\xc3\xb2rdica\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que els escandinaus entraren tardanament a l\'edat del bronze europea pel comer\xc3\xa7, els seus llogarets presenten objectes rics i ben preservats fets de llana, fusta, d\'or i bronze importats d\'Europa central. Durant aquest per\xc3\xadode a Escandin\xc3\xa0via sorg\xc3\xad la primera civilitzaci\xc3\xb3 avan\xc3\xa7ada despr\xc3\xa9s de l\'edat de pedra n\xc3\xb2rdica. Els escandinaus adoptaren molts s\xc3\xadmbols europeus i mediterranis alhora que creaven nous estils i objectes. La civilitzaci\xc3\xb3 mic\xc3\xa8nica, la cultura de Villanova, la fen\xc3\xadcia i l\'antic Egipte han estat identificats com a possibles fonts del treball art\xc3\xadstic escandinau d\'aquest per\xc3\xadode. La influ\xc3\xa8ncia estrangera s\'atribueix al comer\xc3\xa7 d\'ambre, doncs l\'ambre trobat a les tombes mic\xc3\xa8niques d\'aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s de la mar B\xc3\xa0ltica. Alguns petr\xc3\xb2glifs mostren vaixells, i grans formacions de pedres conegudes com a vaixells de pedra indiquen que el comer\xc3\xa7 per aquest mitj\xc3\xa0 tingu\xc3\xa9  un paper primordial en la seua cultura. Alguns petr\xc3\xb2glifs mostren vaixells l\'origen dels quals podria ser mediterrani._NEWLINE_Tot i que hi ha molts monticles i camps de petr\xc3\xb2glifs d\'aquest per\xc3\xadode, fa molt que es va deixar de con\xc3\xa9ixer-ne el significat. N\'Hi ha molts objectes de bronze i or. L\'aparen\xc3\xa7a bastant crua dels petr\xc3\xb2glifs comparada amb els treballs de bronze ha fet pensar que foren produ\xc3\xafts per cultures o grups socials diferents. Durant l\'edat de bronze no va haver-hi cap llengua escrita als pa\xc3\xafsos n\xc3\xb2rdics._NEWLINE_L\'edat de bronze n\xc3\xb2rdica es caracteritz\xc3\xa0 per un clima c\xc3\xa0lid (comparable amb el del Mediterrani), i aix\xc3\xb2  permet\xc3\xa9 una poblaci\xc3\xb3 relativament densa, per\xc3\xb2 acab\xc3\xa0 amb un canvi clim\xc3\xa0tic en qu\xc3\xa8 el clima es va deteriorar, es feu m\xc3\xa9s humit i fred (es pensa que degu\xc3\xa9 originar la llegenda de Fimbulvetr) i \xc3\xa9s molt probable que aix\xc3\xb2 duguera les tribus germ\xc3\xa0niques cap al sud d\'Europa. En aquest per\xc3\xadode a Europa oriental hi hagu\xc3\xa9 una influ\xc3\xa8ncia escandinava. Un mil\xc2\xb7lenni despr\xc3\xa9s, els  pobles germ\xc3\xa0nics orientals amb or\xc3\xadgens escandinaus (burgundis, gots i h\xc3\xa8ruls), com els longobards, donaren a Escandin\xc3\xa0via (Scandza) el nom d\'"\xc3\xbater de nacions" en Getica, de l\'historiador rom\xc3\xa0 Jordanes.\n_START_SECTION_\nEdat de ferro preromana\n_START_PARAGRAPH_\nL\'edat de bronze n\xc3\xb2rdica acab\xc3\xa0 amb un clima m\xc3\xa9s fred i humit. En aquest per\xc3\xadode hi ha menys troballes arqueol\xc3\xb2giques. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s el moment en qu\xc3\xa8 els pobles germ\xc3\xa0nics comencen a ser coneguts en la Mediterr\xc3\xa0nia i pels romans._NEWLINE_Al principi el ferro era valu\xc3\xb3s i s\'usava amb finalitats decoratives. Les agulles s\xc3\xb3n els objectes m\xc3\xa9s antics, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 se n\'han trobat espases i fal\xc3\xa7s. Durant tot el per\xc3\xadode es continu\xc3\xa0 usant el bronze, sobretot com a decoraci\xc3\xb3. Encara que no es perderen les tradicions de l\'edat de bronze n\xc3\xb2rdica, hi hagu\xc3\xa9 fortes influ\xc3\xa8ncies de la cultura de Hallstatt a Europa central. Seguiren amb la tradici\xc3\xb3 cultural Urnfield d\'enterrar els cad\xc3\xa0vers i posar les restes en urnes. Durant els darrers segles, la influ\xc3\xa8ncia de la cultura de la T\xc3\xa8ne d\'Europa central s\'estengu\xc3\xa9 a Escandin\xc3\xa0via des del nord-oest d\'Alemanya, i all\xc3\xad hi ha troballes d\'aquest per\xc3\xadode de totes les zones del sud d\'Escandin\xc3\xa0via._NEWLINE_Els arque\xc3\xb2legs han trobat d\'aquest per\xc3\xadode objectes com espases, escuts, llances, tisores, fal\xc3\xa7s, tenalles, ganivets, agulles, sivelles, etc. El bronze es continu\xc3\xa0  usant per a torques i bullidores, amb estil de l\'edat de bronze. Una de les troballes m\xc3\xa9s importants \xc3\xa9s la carreta de Dejbjerg, a Jutl\xc3\xa0ndia, de quatre rodes i amb parts de bronze.\n_START_SECTION_\nEdat de ferro romana\n_START_PARAGRAPH_\nMentre moltes tribus germ\xc3\xa0niques tingueren un contacte sostingut i la pres\xc3\xa8ncia militar de l\'Imperi rom\xc3\xa0, la major part d\'Escandin\xc3\xa0via s\'estengu\xc3\xa9 en la perif\xc3\xa8ria extrema del m\xc3\xb3n llat\xc3\xad. Tret de les refer\xc3\xa8ncies als suecs (suions) i als gautes, gran part de la zona no fou registrada pels autors romans._NEWLINE_A Escandin\xc3\xa0via s\'import\xc3\xa0 una gran quantitat de b\xc3\xa9ns, com monedes (m\xc3\xa9s de 7.000), atuells, imatges de bronze, gots de vidre, sivelles amb esmalt, armes, etc. A m\xc3\xa9s, l\'estil dels objectes de metall i els atuells de cer\xc3\xa0mica eren marcadament romans. Per primera vegada hi aparegueren objectes com tisores de podar. Als segles III i IV, s\'importaren alguns elements dels pobles germ\xc3\xa0nics instal\xc2\xb7lats al nord de la mar Negra, alguns dels quals sembla que eren runes n\xc3\xb2rdiques._NEWLINE_Hi ha tamb\xc3\xa9 moltes m\xc3\xb2mies dels pantans d\'aquest per\xc3\xadode a Dinamarca, Schleswig i el sud de Su\xc3\xa8cia. Junt als cossos hi ha armes, utensilis dom\xc3\xa8stics i vestits de llana. Es trobaren grans vaixells de rems del s. IV a Nydam mosse, a Schleswig. Molts foren enterrats sense cremar, encara que aquesta tradici\xc3\xb3 en recuper\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s la popularitat._NEWLINE_Als s. V i VI, l\'or i l\'argent eren m\xc3\xa9s comuns. Aix\xc3\xb2 es pot atribuir al saqueig de l\'Imperi rom\xc3\xa0 efectuat per les tribus germ\xc3\xa0niques, del qual molts escandinaus tornaren amb or i argent.\n_START_SECTION_\nEdat de ferro germ\xc3\xa0nica\n_START_PARAGRAPH_\nEl per\xc3\xadode posterior a la caiguda de l\'Imperi rom\xc3\xa0 es coneix com a edat de ferro germ\xc3\xa0nica, i es divideix en les edats de ferro germ\xc3\xa0nica primerenca i tardana, que a Su\xc3\xa8cia es coneix com l\'era de Vendel, amb rics llocs funeraris al llit del llac M\xc3\xa4laren. La primerenca edat de ferro germ\xc3\xa0nica \xc3\xa9s el per\xc3\xadode en qu\xc3\xa8 apareixen en la hist\xc3\xb2ria els dans, i segons Jordanes, eren descendents dels suecs (suehans, suetidi) que havien reempla\xc3\xa7at als h\xc3\xa8ruls._NEWLINE_Durant la caiguda de l\'Imperi rom\xc3\xa0, hi hagu\xc3\xa9 una gran aflu\xc3\xa8ncia d\'or cap a Escandin\xc3\xa0via, i hi ha excel\xc2\xb7lents treballs d\'aquest material, que s\'utilitz\xc3\xa0 per a fer beines de muntar i bracteats: bon exemple en s\xc3\xb3n les banyes d\'or de Gallehus._NEWLINE_Quan l\'Imperi rom\xc3\xa0 desaparegu\xc3\xa9 l\'or es feu esc\xc3\xa0s i els escandinaus comen\xc3\xa7aren a fer objectes de bronze xapats d\'or, amb elements decoratius d\'animals entrella\xc3\xa7ats d\'estil escandinau. Les decoracions de l\'edat de ferro germ\xc3\xa0nica mostren animals amb poques correspond\xc3\xa8ncies anat\xc3\xb2miques, per\xc3\xb2 en la tardana n\'evolucionen cap a formes amb extremitats entreteixides que s\xc3\xb3n ben conegudes en l\'\xc3\xa8poca v\xc3\xadking.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca v\xc3\xadking\n_START_PARAGRAPH_\nDurant aquesta \xc3\xa8poca, els v\xc3\xadkings saquejaren i  colonitzaren grans zones d\'Europa, de l\'Orient Mitj\xc3\xa0, d\'\xc3\x80frica del Nord i del nord americ\xc3\xa0, en concret de l\'actual illa de Terranova._NEWLINE_El comen\xc3\xa7ament de l\'\xc3\xa8poca v\xc3\xadking se sol situar al 793, quan els v\xc3\xadkings saquejaren l\'important monestir de l\'illa anglesa de Lindisfarne, i el final en la fracassada invasi\xc3\xb3 d\'Anglaterra empresa per Harald III al 1066 i la conquesta normanda d\'Anglaterra.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca dels assentaments\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa8poca dels assentaments comen\xc3\xa7\xc3\xa0 al 800. Els v\xc3\xadkings enva\xc3\xafren i despr\xc3\xa9s s\'assentaren a Esc\xc3\xb2cia, Anglaterra, Groenl\xc3\xa0ndia, les Illes F\xc3\xa8roe, Isl\xc3\xa0ndia, Irlanda, Liv\xc3\xb2nia, Normandia, Illes Shetland, Sic\xc3\xadlia, als territoris dels rus\' i Vinland (illa de Terranova).\n_START_SECTION_\nUni\xc3\xb3 de Kalmar\n_START_PARAGRAPH_\nLa Uni\xc3\xb3 de Kalmar (en dan\xc3\xa9s, noruec i suec: Kalmarunionen) era una s\xc3\xa8rie d\'unions personals (1397\xe2\x80\x931513/1520) que apleg\xc3\xa0 els regnes de Dinamarca, Noruega i Su\xc3\xa8cia sota el mateix monarca. Els pa\xc3\xafsos renunciaren a la seua sobirania per\xc3\xb2 no a la seua independ\xc3\xa8ncia, i interessos divergents (especialment el descontentament suec amb els danesos sobre el seu domini a Holstein) originaren un conflicte que dificultaria les relacions des dels anys 1430 fins a la seua dissoluci\xc3\xb3 al 1523._NEWLINE_La guerra de Kalmar entre 1611-1613 fou un esfor\xc3\xa7 del rei dan\xc3\xa9s Cristi\xc3\xa0 IV per reimposar per for\xc3\xa7a la Uni\xc3\xb3. El conflicte acab\xc3\xa0 amb una petita vict\xc3\xb2ria danesa, per\xc3\xb2 no amb la derrota dels suecs. Fou el darrer intent de recrear la Uni\xc3\xb3 de Kalmar.\n_START_SECTION_\nReforma\n_START_PARAGRAPH_\nLa Reforma protestant arrib\xc3\xa0 a Escandin\xc3\xa0via als anys 1530. Aviat esdevingu\xc3\xa9 un nucli del luteranisme.\n_START_SECTION_\nGuerra dels Trenta Anys\n_START_PARAGRAPH_\nLa Guerra dels Trenta Anys ocorregu\xc3\xa9 entre 1618 i 1648, sobretot al Sacre Imperi romanogerm\xc3\xa0nic, a Europa central, per\xc3\xb2 implicant al seu torn la major part de les pot\xc3\xa8ncies continentals. Encara que des del principi fou un conflicte religi\xc3\xb3s entre protestants i cat\xc3\xb2lics, l\'autoconservaci\xc3\xb3 de la casa d\'Habsburg tamb\xc3\xa9 en fou un motiu central. Els danesos i despr\xc3\xa9s els suecs hi intervingueren en algun moment per protegir els seus interessos._NEWLINE_La intervenci\xc3\xb3 danesa s\'hi produ\xc3\xad quan Cristi\xc3\xa0 IV, rei del Regne de Dinamarca i Noruega, que era luter\xc3\xa0,  ajud\xc3\xa0 els alemanys protestants liderant un ex\xc3\xa8rcit en contra del Sacre Imperi romanogerm\xc3\xa0nic, tement per la sobirania de Dinamarca com a naci\xc3\xb3 protestant. Aquest per\xc3\xadode comen\xc3\xa7a el 1625 i acaba al 1629. El rei dan\xc3\xa9s havia tret un gran profit de la seua pol\xc3\xadtica al nord d\'Alemanya (Hamburg hagu\xc3\xa9 d\'acceptar la sobirania danesa el 1621, i el 1623 tamb\xc3\xa9 Verden  estigu\xc3\xa9 sota control dan\xc3\xa9s, el mateix que Bremen al 1653). Com a regent, Cristi\xc3\xa0 IV aconsegu\xc3\xad un nivell de progr\xc3\xa9s i d\'estabilitat \xc3\xbanic a Europa, que es pag\xc3\xa0 amb l\'impost d\'Oresund i grans reparacions per a Su\xc3\xa8cia. Tamb\xc3\xa9 propici\xc3\xa0 que el regent franc\xc3\xa9s, el cardenal Richelieu, volgu\xc3\xa9s pagar per una incursi\xc3\xb3 danesa a Alemanya. Cristi\xc3\xa0 ho feu amb vint mil mercenaris, per\xc3\xb2 fou derrotat estrepitosament._NEWLINE_La intervenci\xc3\xb3 sueca s\'hi produ\xc3\xad al 1630 i dur\xc3\xa0 fins al 1635. Alguns en la cort de Ferran II d\'Habsburg creien que Wallenstein volia controlar els pr\xc3\xadnceps alemanys per guanyar influ\xc3\xa8ncia davant l\'emperador. Ferran II  retir\xc3\xa0 del c\xc3\xa0rrec Wallenstein el 1630. Despr\xc3\xa9s el torn\xc3\xa0 a cridar al costat de Gustau II; atac\xc3\xa0 l\'imperi i guany\xc3\xa0 diverses batalles importants._NEWLINE_Gustau II, com Cristi\xc3\xa0 IV abans que ell, ajud\xc3\xa0 els alemanys luterans a anticipar l\'agressi\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica i a obtenir influ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica en els estats alemanys de la mar B\xc3\xa0ltica. Tamb\xc3\xa9 com Cristi\xc3\xa0 IV, fou refor\xc3\xa7at per Richelieu, durant el regnat de Llu\xc3\xads XIII de Fran\xc3\xa7a, i pels holandesos. De 1630 a 1634, torn\xc3\xa0 a atacar les forces cat\xc3\xb2liques i recuper\xc3\xa0 gran part de les terres protestants que havien estat ocupades.\n_START_SECTION_\nAscens de Su\xc3\xa8cia i Imperi suec\n_START_PARAGRAPH_\nEl poder suec comen\xc3\xa7\xc3\xa0 sota el regnat de Carles IX. Durant la Guerra d\'\xc3\x8dngria Su\xc3\xa8cia expand\xc3\xad el territori cap a l\'orient. Moltes altres guerres amb territoris de Pol\xc3\xb2nia, Dinamarca-Noruega i Alemanya li permeteren expandir-se, malgrat alguns revessos com la Guerra de Kalmar. Su\xc3\xa8cia comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a consolidar el seu imperi amb molts altres enfrontaments b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics, com les guerres del Nord i la Guerra d\'Esc\xc3\xa0nia. Dinamarca sofr\xc3\xad moltes derrotes durant aquest per\xc3\xadode. Finalment, sota el regne Carles XI de Su\xc3\xa8cia l\'imperi es consolid\xc3\xa0 com una monarquia semiabsoluta.\n_START_SECTION_\nGran Guerra del Nord\n_START_PARAGRAPH_\nLa Gran Guerra del Nord enfront\xc3\xa0 una coalici\xc3\xb3 formada per R\xc3\xbassia, el Regne de Dinamarca i Noruega i Sajonia-Pol\xc3\xb2nia (des de 1715 tamb\xc3\xa9 Pr\xc3\xbassia i Hannover) en un b\xc3\xa0ndol i Su\xc3\xa8cia en l\'altre des de 1700 fins a 1721. Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 amb un atac coordinat a Su\xc3\xa8cia el 1700 i finalitz\xc3\xa0 al 1721 amb el tractat de Nystad i el d\'Estocolm. Com a resultat, R\xc3\xbassia suplant\xc3\xa0 Su\xc3\xa8cia com a poder dominant a la mar B\xc3\xa0ltica i esdevingu\xc3\xa9 un protagonista de la pol\xc3\xadtica europea.\n_START_SECTION_\nColonialisme\n_START_PARAGRAPH_\nTant Su\xc3\xa8cia com Noruega-Dinamarca tingueren  col\xc3\xb2nies fora d\'Escandin\xc3\xa0via des del s. XVII fins al XX. A l\'Atl\xc3\xa0ntic nord, Groenl\xc3\xa0ndia, Isl\xc3\xa0ndia i les Illes F\xc3\xa8roe formaren part del Regne Dinamarca-Noruega. Al Carib, Dinamarca colonitz\xc3\xa0 Saint Thomas el 1671, Saint John al 1718 i compr\xc3\xa0 Saint Croix a Fran\xc3\xa7a el 1733. Dinamarca tamb\xc3\xa9 tenia col\xc3\xb2nies a l\'\xc3\x8dndia: Tranquebar i Frederiksnagore. La Companyia Danesa de les \xc3\x8dndies Orientals operava des de Tranquebar. Su\xc3\xa8cia tamb\xc3\xa9 tenia una Companyia Sueca de les \xc3\x8dndies Orientals. Al moment d\'apogeu, les companyies sueca i danesa importaven m\xc3\xa9s te que la British East \xc3\x8dndia Company: venien el 90% del producte a Gran Bretanya i aconseguien un gran benefici. Ambdues companyies decaigueren durant les guerres napole\xc3\xb2niques. Su\xc3\xa8cia tingu\xc3\xa9 una col\xc3\xb2nia de curta vida anomenada Nova Su\xc3\xa8cia a Delaware (EUA) durant la d\xc3\xa8cada de 1630 i despr\xc3\xa9s compr\xc3\xa0 les illes de Saint Barth\xc3\xa9lemy (1785\xe2\x80\x931878) i Guadalupe al Carib.'