b'\n_START_ARTICLE_\nJules Gilli\xc3\xa9ron\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nJules Gilli\xc3\xa9ron era el fill de Jean Victor, professor de franc\xc3\xa8s a Basilea i de Marie Jeanne Ritter. Estudi\xc3\xa0 a l\'acad\xc3\xa8mia de Neuch\xc3\xa2tel (on va obtenir la seua "licence" en 1875). Despr\xc3\xa9s prossegu\xc3\xad els seus estudis a la Universitat de Basilea i assist\xc3\xad a les classes de Jacob Burckhardt, Friedrich Nietzsche i sobretot Jules Cornu, qui l\'aconsell\xc3\xa0 d\'anar a Par\xc3\xads per a ser alumne de Gaston Paris i Paul Meyer, els fil\xc3\xb2legs francesos m\xc3\xa9s prestigiosos d\'aquella \xc3\xa8poca. Entre 1876 i 1880 estudi\xc3\xa0 a l\'Ecole pratique des hautes \xc3\xa9tudes (EPHE) i a l\'\xc3\x89cole des Chartes de Par\xc3\xads. A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\'ensenyament de Gaston Paris, present\xc3\xa0 la seva tesi sobre un parlar francoproven\xc3\xa7al, Le Patois de la commune de Vionnaz (Bas-Valais), que public\xc3\xa0 el mateix any._NEWLINE_A partir de 1883, i fins a la seua mort, aquest ling\xc3\xbcista va ensenyar dialectologia a l\'EPHE. Jules Gilli\xc3\xa9ron va reempla\xc3\xa7ar Darmesteter a aquesta escola, fent classes de dialectologia. A partir d\'aleshores, la dialectologia va gestant-se com a ci\xc3\xa8ncia seriosa. Va dedicar tota la seua vida a la recerca en dialectologia gal\xc2\xb7lorom\xc3\xa0nica, recerca que va desembocar en diversos estudis respecte a la distribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de les varietats dialectals. El 1887, va cofundar amb l\'abb\xc3\xa9 Rousselot la Revue des patois gallo-romans, que es va publicar fins a 1893. _NEWLINE_El punt \xc3\xa0lgid de la seua producci\xc3\xb3 va ser la publicaci\xc3\xb3 l\'Atlas linguistique de la France (ALF). Aquesta obra monumental es va realitzar entre 1897 i 1907 i es public\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s entre 1902 a 1910 gr\xc3\xa0cies a la feina realitzada en cada localitat pel seu col\xc2\xb7laborador Edmond Edmont. Entre els seus deixebles consten alguns ling\xc3\xbcistes m\xc3\xa9s importants del segle XX com per exemple Sever Pop, Paul Aebischer, Albert Dauzat o, pel que fa a l\'\xc3\xa0mbit dels Pa\xc3\xafsos Catalans, Antoni Griera, que s\'inspir\xc3\xa0 de l\'ALF per a realitzar l\'Atlas Ling\xc3\xbc\xc3\xadstic de Catalunya.'