b"\n_START_ARTICLE_\nLa guerra de Hart\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Segona Guerra Mundial, el 16 de desembre de 1944 , a la regi\xc3\xb3 de Malmedy a B\xc3\xa8lgica, al comen\xc3\xa7ament de la batalla de les Ardenes, el tinent Tommy Hart \xc3\xa9s fet presoner pels alemanys a continuaci\xc3\xb3 transferit per tren a un camp de presoners. Pel cam\xc3\xad, avions P-51 Mustang ataquen el comboi. Per evitar ser metrallats, els presoners de guerra abandonen el tren i formen les lletres POW (inicials de Prisoner of War) amb els seus cossos._NEWLINE_El coronel William  McNamara es encarregat pel tir\xc3\xa0nic coronel alemany Werner Visser de vigilar els detinguts americans. Dos nous presoners de guerra fan la seva entrada al Stalag VI: els tinents Lincoln Scott i Lamar Archer, dos negres que no s\xc3\xb3n benvinguts. Lamar Archer, acusat d'haver intentat d'evadir-se, \xc3\xa9s executat pels alemanys. Una nit, un sergent blanc, Bedford, racista, \xc3\xa9s trobat assassinat. Un testimoni pret\xc3\xa9n haver identificat l'assass\xc3\xad i acusa Lincoln. El tinent Tommy Hart, antic estudiant de dret, \xc3\xa9s encarregat de la seva defensa.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa8nesi del projecte\n_START_PARAGRAPH_\nEl film est\xc3\xa0 inspirat en la novel\xc2\xb7la Hart's War de John Katzenbach, parcialment basat en l'experi\xc3\xa8ncia del seu pare durant la Segona Guerra mundial.\n_START_SECTION_\nC\xc3\xa0sting\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos actors han vist les seves escenes retirades del muntatge final. El m\xc3\xa9s notable de ells \xc3\xa9s Jonathan Brandis, la decepci\xc3\xb3 del qual va ser tal que va contribuir al seu su\xc3\xafcidi l'any 2003, segons els seus amics.\n_START_SECTION_\nRodatge\n_START_PARAGRAPH_\nEl film va ser rodat a la Rep\xc3\xbablica Txeca, principalment als estudis Barrandov de Praga."