b'\n_START_ARTICLE_\nLudificaci\xc3\xb3 i salut\n_START_SECTION_\nCanvi de comportament\n_START_PARAGRAPH_\nEls investigadors de moltes disciplines han estudiat factors que afecten si una persona adopta i mant\xc3\xa9 un comportament. En el camp de la salut p\xc3\xbablica, els estudis i les intervencions s\xe2\x80\x99ha centrat en models basats en explicacions cognitives, de creences i d\xe2\x80\x99intencions. Camps com ara la psicologia social fan \xc3\xa8mfasi en les explicacions basades en l\xe2\x80\x99h\xc3\xa0bit, l\xe2\x80\x99emoci\xc3\xb3, la cognici\xc3\xb3 i la neurologia en els seus models. Totes dues perspectives poden ajudar els dissenyadors a entendre per qu\xc3\xa8 funcionen les intervencions o estrat\xc3\xa8gies gamificades actuals o com se\xe2\x80\x99n podrien dissenyar de noves. En aquest article, es fan servir models per tractar quines palanques metaf\xc3\xb2riques intervencions diverses podrien activar, i per qu\xc3\xa8 i quan activar aquestes palanques podria ser una bona idea o no.\n_START_SECTION_\nTeories del canvi de comportament en la salut\n_START_PARAGRAPH_\nLa literatura sobre salut p\xc3\xbablica proposa diversos models que descriuen com prenen decisions les persones sobre els comportaments de salut. Es destaquen dos models de canvi de comportament en la salut populars, la teoria del comportament planificat (Ajzen, 1991) i el model de creences en salut (Rosenstock, 1966; Janz i Becker, 1984), i despr\xc3\xa9s es tracten elements comuns d\xe2\x80\x99aquests models._NEWLINE_La teoria del comportament planificat prediu el comportament intencionat d\xe2\x80\x99un individu basant-se en diversos factors que inclouen les actituds d\xe2\x80\x99un individu sobre el comportament, les creences normatives sobre el comportament i com l\xe2\x80\x99individu considera les seves actituds enfront de les normes subjectives. Aquesta intenci\xc3\xb3, moderada pel control percebut sobre el seu comportament, prediu el seu comportament real. Per exemple, la intenci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un individu de menjar d\xe2\x80\x99una manera m\xc3\xa9s sana es pot veure influ\xc3\xafda per com de perjudicials ell creu que s\xc3\xb3n els seus comportaments alimentaris actuals en relaci\xc3\xb3 als beneficis associats a una dieta proposada, en relaci\xc3\xb3 a les opcions aliment\xc3\xa0ries que les persones properes i persones famoses li han posat d\xe2\x80\x99exemple i a les actituds de les persones properes envers les seves pr\xc3\xb2pies opcions aliment\xc3\xa0ries. Si la seva intenci\xc3\xb3 de triar opcions aliment\xc3\xa0ries m\xc3\xa9s saludables es tradueix en una dieta m\xc3\xa9s saludable, dependr\xc3\xa0 del control sobre les seves opcions aliment\xc3\xa0ries: est\xc3\xa0 a l\xe2\x80\x99abast triar opcions aliment\xc3\xa0ries saludables i la persona creu en la seva capacitat d\xe2\x80\x99accedir a menjar saludable?_NEWLINE_El model de creences en salut fa servir l\xe2\x80\x99avaluaci\xc3\xb3 que cada individu fa del risc per a la salut i la conducta desitjada per predir la probabilitat que un individu prengui una acci\xc3\xb3 preventiva en el camp de la salut, com ara fer-se anal\xc3\xadtiques per detectar una malaltia. Els factors avaluats comprenen exemples d\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3, gravetat percebuda i propensi\xc3\xb3, an\xc3\xa0lisi cost-benefici associada amb la conducta i la percepci\xc3\xb3 de barreres potencials. Per exemple, la decisi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un individu de fer-se una colonosc\xc3\xb2pia es pot veure influ\xc3\xafda per les seves percepcions dels costos i mol\xc3\xa8sties associats amb l\xe2\x80\x99examen, creences sobre la probabilitat o gravetat d\xe2\x80\x99un c\xc3\xa0ncer de colon, la creen\xc3\xa7a que una colonosc\xc3\xb2pia tindr\xc3\xa0 un resultat millor per a la salut i exemples d\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3, com ara una persona famosa que escull p\xc3\xbablicament de fer-se una colonosc\xc3\xb2pia (l\xe2\x80\x99anomenat efecte Katie Couric; Cram et al., 2003)._NEWLINE_Cadascun dels models de canvi de comportament pot ser important per a diferents canvis de conducta sanit\xc3\xa0ria. El model de creences en salut es fa servir normalment per entendre conductes \xc3\xbaniques com ara una exploraci\xc3\xb3 o una vacunaci\xc3\xb3, mentre que la teoria del comportament planificat \xc3\xa9s un model millor per a decisions sobre canvis en l\xe2\x80\x99estil de vida. Tot i que els models divergeixen en els seus elements i aplicacions, comparteixen alguns indicadors comuns que els dissenyadors d\xe2\x80\x99una intervenci\xc3\xb3 cercarien d\xe2\x80\x99influir-hi:\n_START_SECTION_\nPercepcions sobre propensi\xc3\xb3 i gravetat\n_START_PARAGRAPH_\nQuan les persones creuen que la seva conducta actual incrementa el risc de resultats negatius per a la salut, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s probable que intentin canviar aquesta conducta.\n_START_SECTION_\nControl percebut i autoefic\xc3\xa0cia\n_START_PARAGRAPH_\nLes creences dels individus sobre si s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d\xe2\x80\x99adoptar la conducta desitjada influeixen tant la intenci\xc3\xb3 de canviar de conducta com la probabilitat de seguir-la (Bandura, 1977; Schwarzer i Fuchs, 1995). Per exemple, la creen\xc3\xa7a de les persones de si s\xc3\xb3n capaces de seguir una rutina d\xe2\x80\x99exercicis pot ser predictiva de si realment la faran, fins i tot despr\xc3\xa9s de controlar factors que afecten la seva capacitat real de seguir la rutina._NEWLINE_Els sistemes que ajuden les persones a comen\xc3\xa7ar, canviar o mantenir un comportament relacionat amb la salut aborden una o m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aquestes percepcions. Malgrat tot, potser no n\xe2\x80\x99hi ha prou de dissenyar segons aquests models. Les an\xc3\xa0lisis d\xe2\x80\x99estudis que expliquen les decisions en mat\xc3\xa8ria de salut dels individus que fan servir models cient\xc3\xadfics conductistes mostren que hi ha un buit entre les intencions i el comportament dels individus (per exemple, Sutton, 1998). Si b\xc3\xa9 els models poden predir tant la intenci\xc3\xb3 com el comportament real, prediuen molt millor el que la gent pensa fer que el que la gent realment fa. Una part d\xe2\x80\x99aquest buit es pot atribuir a una mesura deficient de la intenci\xc3\xb3 o altres variables en els models explicatius, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s possible que hi hagi factors clau addicionals, com ara l\xe2\x80\x99h\xc3\xa0bit, que afecten les conductes per\xc3\xb2 que no s\xe2\x80\x99inclouen en aquests models (Norman and Conner, 2006; Danner et al., 2008).\n_START_SECTION_\nCanvi de comportament i h\xc3\xa0bit\n_START_PARAGRAPH_\nEn contraposici\xc3\xb3 a la investigaci\xc3\xb3 en salut p\xc3\xbablica, el di\xc3\xa0leg sectorial i la investigaci\xc3\xb3 en tecnologia persuasiva s\xe2\x80\x99han centrat m\xc3\xa9s en l\xe2\x80\x99h\xc3\xa0bit i en les seves explicacions neurol\xc3\xb2giques. Els models sociocognitius de conducta s\xc3\xb3n els que millor prediuen els comportaments realitzats de manera infreq\xc3\xbcent, per\xc3\xb2 el comportament passat \xc3\xa9s un indicador millor dels comportaments m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents (Verplanken, 2010)._NEWLINE_En tecnologia persuasiva, el model de conducta de Fogg (Fogg, 2009) inclou la motivaci\xc3\xb3 i l\xe2\x80\x99habilitat, dos elements que es corresponen als models de salut p\xc3\xbablica. El model de comportament de Fogg tamb\xc3\xa9 fa \xc3\xa8mfasi en la import\xc3\xa0ncia dels triggers (les accions que desencadenen un comportament) per adoptar un comportament desitjat. Les intervencions es poden dissenyar per afegir punts d\xe2\x80\x99entrada a un comportament desitjat o per desmantellar o eliminar punts d\xe2\x80\x99entrada que causen un comportament normal inapropiat (Orbell i Verplanken, 2010). Altres intervencions es podrien basar menys en triggers espec\xc3\xadfics, traient profit en canvi del coneixement sobre les predisposicions humanes generals en el comportament. En un exemple cl\xc3\xa0ssic, reorganitzar el menjador d\xe2\x80\x99una cafeteria de manera que el menjar saludable sigui m\xc3\xa9s accessible que els aperitius o les postres poc saludables pot induir les persones a fer tries aliment\xc3\xa0ries millors (Thaler i Sunstein, 2008; Hanks et al., 2012). Aquesta \xe2\x80\x9cempenteta\xe2\x80\x9d descansa en les predisposicions dels individus a fer la tria m\xc3\xa9s adequada.\n_START_SECTION_\nInform\xc3\xa0tica personal, videojocs i ludificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls dissenyadors poden manllevar idees dels models i les teories sobre la cognici\xc3\xb3 i sobre l\xe2\x80\x99h\xc3\xa0bit i el comportament humans per influir els sistemes que dissenyen. Hi ha tres enfocaments principals per al disseny d\xe2\x80\x99interf\xc3\xadcies d\xe2\x80\x99usuari per a les aplicacions de seguiment de la salut: la inform\xc3\xa0tica personal, les interf\xc3\xadcies gamificades i els videojocs. Els dissenyadors d\xe2\x80\x99intervencions sanit\xc3\xa0ries han de decidir si el seu sistema prendr\xc3\xa0 un enfocament m\xc3\xa9s basat en la inform\xc3\xa0tica personal o un enfocament m\xc3\xa9s basat en els videojocs. Si els dissenyadors trien un enfocament basat en la inform\xc3\xa0tica personal, el gamifiquen manllevant elements dels videojocs i empeltant-los en el disseny de l\xe2\x80\x99aplicaci\xc3\xb3? Cada enfocament pot augmentar la facilitat d\xe2\x80\x99autocontrolar-se eliminant o reduint les barreres a la recollida de dades i an\xc3\xa0lisi, per\xc3\xb2 cada filosofia de disseny varia pel que fa a la interpretaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquestes dades i al canvi de comportaments.'