b'\n_START_ARTICLE_\nPercepci\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nNormes de Gestalt\n_START_PARAGRAPH_\nLa psicologia de la Gestalt \xc3\xa9s un corrent de pensament dins de la psicologia moderna, sorgida a Alemanya a principis del segle XX, i els seus exponents m\xc3\xa9s reconeguts han estat els te\xc3\xb2rics Max Wertheimer, Wolfgang K\xc3\xb6hler, Kurt Koffka i Kurt Lewin. Aquesta psicologia cont\xc3\xa9 algunes lleis i normes que poden resultar \xc3\xbatils a l\'hora d\'entendre la percepci\xc3\xb3. Algunes normes que han sigut acumulades per la Gestalt s\xc3\xb3n:\n_START_SECTION_\nLlei de Semblan\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nLa nostra percepci\xc3\xb3 acostuma a percebre els elements semblants o id\xc3\xa8ntics en grand\xc3\xa0ria, color o forma com a pertanyents a la mateixa forma._NEWLINE_L\'ull hum\xc3\xa0 sol percebre elements similars en un disseny com una imatge completa, forma o grup, fins i tot si aquests elements estan separats. El cervell sembla crear un vincle entre elements de naturalesa similar. Despr\xc3\xa9s, els percebrem en una relaci\xc3\xb3 entre ells, separant-los d\'altres elements d\'un disseny. Els ulls humans s\xc3\xb3n bons per omplir "buits" o connectant "punts"._NEWLINE_La semblan\xc3\xa7a est\xc3\xa0 influenciada per la forma, la mida i el color dels elements. Quan es barregen objectes amb alt grau de semblan\xc3\xa7a entre si amb un grup d\'objectes diferents, el cervell dedica temps i energia a crear un enlla\xc3\xa7 entre ells perqu\xc3\xa8 pugui entendre la seva relaci\xc3\xb3 entre ells.\n_START_SECTION_\nLlei de Proximitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa llei de la proximitat descriu com l\'ull hum\xc3\xa0 percep connexions entre elements visuals. Es considera que els elements que s\'apropen entre si es relacionen quan es comparen amb elements que estan separats entre si. La nostra percepci\xc3\xb3 tendix a percebre junts els elements pr\xc3\xb2xims en el temps i l\'espai._NEWLINE_La llei de proximitat ens permet utilitzar espais en blanc, per exemple, per generar relacions percebudes entre diferents elements._NEWLINE_En el material escrit, la llei de proximitat ens permet tenir sentit del text en general. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s cert per l\'espaiat dels par\xc3\xa0grafs i per als elements m\xc3\xa9s dispars del text en una p\xc3\xa0gina web. L\'espaiat entre blocs de text ens indica la probabilitat que es relacionin entre si.\n_START_SECTION_\nLlei de Continuitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls detalls que mantenen un patr\xc3\xb3 o direcci\xc3\xb3 tendixen a agrupar-se junts, com a part d\'un model. \xc3\x89s a dir, percebre elements continus encara que estiguen interromputs entre si._NEWLINE_La llei de la continuaci\xc3\xb3 afirma que l\'ull hum\xc3\xa0 segueix l\xc3\xadnies, corbes o una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de formes per tal de determinar una relaci\xc3\xb3 entre elements de disseny._NEWLINE_La Llei de continuaci\xc3\xb3 pot dur a terme efectes positius i negatius en dissenys. L\'efecte positiu \xc3\xa9s l\'espai en un disseny que est\xc3\xa0 format per l\'assumpte: la imatge que inserim. L\'efecte negatiu \xc3\xa9s la resta de l\'espai al voltant i entre les vores d\'aquest objecte. Quan veiem un disseny de disseny, els nostres ulls tendeixen a dibuixar una l\xc3\xadnia que connecta diferents elements.\n_START_SECTION_\nLlei de Contrast\n_START_PARAGRAPH_\nUn element es distingeix de la resta per la seua singular especificitat, per la forma, mida, color o altres qualitats pr\xc3\xb2pies de l\'objecte._NEWLINE_La Llei de Contrast es refereix a la tend\xc3\xa8ncia del sistema visual per simplificar una escena en l\'objecte principal que estem observant (la figura) i tota la resta que forma el fons. El concepte sovint s\'il\xc2\xb7lustra amb la cl\xc3\xa0ssica il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 "rostres o gerros", tamb\xc3\xa9 coneguda com el gerro de Rubin. Segons si vegeu el negre o el blanc com a figura, podeu veure dues cares en el perfil (\xc3\xa9s a dir, percebre el color fosc com a figura) o un gerro al centre (\xc3\xa9s a dir, veure el color blanc com a figura) ._NEWLINE_En mirar una escena visual, la gent tendeix a buscar maneres de diferenciar entre figures. Algunes maneres en qu\xc3\xa8 la gent realitza aix\xc3\xb2 son:_NEWLINE_Buit: els objectes en primer pla tendeixen a ser n\xc3\xadtids i diferents, mentre que els de fons s\xc3\xb3n borrosos o nebulosos._NEWLINE_Contrast: l\'alt contrast entre els objectes pot conduir a la percepci\xc3\xb3 de la figura i el s\xc3\xb2l. El gerro Rubin \xc3\xa9s un exemple._NEWLINE_Mida: les imatges que semblen m\xc3\xa9s grans es perceben com a m\xc3\xa9s a prop i una part de la figura, mentre que les que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petites semblaran m\xc3\xa9s lluny i formaran part del fons._NEWLINE_Separaci\xc3\xb3: un objecte a\xc3\xafllat de tota la resta d\'una escena visual \xc3\xa9s m\xc3\xa9s probable que es vegi com una figura versus fons.\n_START_SECTION_\nLlei de Clausura\n_START_PARAGRAPH_\nLa nostra percepci\xc3\xb3 tendix a tractar de completar el que percibim per a donar-li sentit._NEWLINE_La llei del tancament explica com percebem formes incompletes. Quan hi ha informaci\xc3\xb3 que falta en una imatge, l\'ull ignora la informaci\xc3\xb3 que falta i omple els buits amb l\xc3\xadnies, colors o patrons de la zona circumdant per completar la imatge. En realitat, no hi ha fronteres ni l\xc3\xadnies entre aquesta \xc3\xa0rea (el fons) fora de la imatge que estem completant i els antecedents que hem determinat formen part de la imatge.'