b"\n_START_ARTICLE_\nCol\xc2\xb7legi Santa Teresa\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUn grup de Germanes Carmelites Tereses\xc2\xa0 de Sant Josep: Gnes\xc2\xa0 Pietat Bonet, Isabel Mola, Rosa Coromines, Mercedes Duarri i Presentaci\xc3\xb3n\xc2\xa0 Rodriguez iniciaren la pres\xc3\xa8ncia de la Congregaci\xc3\xb3 a M\xc3\xb3ra d\xe2\x80\x99Ebre. Van posar els ciments de la comunitat educativa del Col\xc2\xb7legi Santa Teresa al 1946 a les instal\xc2\xb7lacions de l\xe2\x80\x99Obrera que l\xe2\x80\x99Ajuntament va habilitar fins a la construcci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99edifici actual al que es van traslladar al 1954. Als inicis el centre acollia nom\xc3\xa9s a nenes, excepte a parvulari que era mixt; aix\xc3\xb2 va durar fins al 1975 que es va obrir per a tots, \xc2\xa0nens i nenes, a l\xe2\x80\x99implantar-se la coeducaci\xc3\xb3._NEWLINE_Als inicis el centre disposava de 5 aules on s\xe2\x80\x99impartien classes d\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 general b\xc3\xa0sica, batxillerat, teneduria, mecanografia i taquigrafia. Tamb\xc3\xa9 es feien d\xe2\x80\x99altres activitats que completaven la formaci\xc3\xb3 dels alumnes: brodats, punt de coix\xc3\xad, frivolit\xc3\xa9, malla, marqueteria, treball en pell, pintura, aquarel\xc2\xb7la, piano, solfeig, etc._NEWLINE_Una vegada traslladades al nou edifici i amb m\xc3\xa9s amplitud d\xe2\x80\x99espai, va ser internat on s\xe2\x80\x99acollia a nenes aspirants a religioses de la Congregaci\xc3\xb3; aix\xc3\xb2 va durar fins a les darreries dels \xc2\xa0anys 70._NEWLINE_L\xe2\x80\x99escola va viure moments dif\xc3\xadcils\xc2\xa0 als\xc2\xa0 anys\xc2\xa0 80 quan els centres es van acollir al r\xc3\xa8gim de concert educatiu amb el Departament d\xe2\x80\x99Ensenyament, ja que aquest exigia un m\xc3\xadnim de 40 alumnes/aula, condici\xc3\xb3 per atorgar la subvenci\xc3\xb3. Aquest objectiu aqu\xc3\xad era impossible d\xe2\x80\x99assolir aix\xc3\xad que es va decidir tancar-lo. Despr\xc3\xa9s de moltes gestions \xc2\xa0per part \xc2\xa0dels pares i de la Congregaci\xc3\xb3 es va aconseguir que el col\xc2\xb7legi tir\xc3\xa9s endavant._NEWLINE_Als 90, amb canvis de lleis educatives i una nova reforma, s\xe2\x80\x99implanta l\xe2\x80\x98ESO (Educaci\xc3\xb3 Secund\xc3\xa0ria Obligat\xc3\xb2ria) que va dels 12 als 16 anys._NEWLINE_L\xe2\x80\x99estructura del centre queda conformada en aquests nivells educatius: \xc2\xa0 Educaci\xc3\xb3 Infantil \xc2\xa0 (3-6 anys), \xc2\xa0Educaci\xc3\xb3 Prim\xc3\xa0ria\xc2\xa0 (6-12 anys ) i Educaci\xc3\xb3 Secund\xc3\xa0ria Obligat\xc3\xb2ria (12-16 anys)._NEWLINE_Tot aix\xc3\xb2 obliga a fer reformes \xc2\xa0de manera especial, a dotar el centre de noves tecnologies, digitalizaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aules, per donar una educaci\xc3\xb3 de qualitat i oferir una formaci\xc3\xb3 integral que possibiliti als joves trobar-se amb la bona noticia de l\xe2\x80\x99Evangeli i a trav\xc3\xa9s de la reflexi\xc3\xb3 personal descobrir amb claus humano-cristianes\xc2\xa0 quina \xc3\xa9s la seva funci\xc3\xb3 en aquesta vida._NEWLINE_Durant tots aquests anys el tarann\xc3\xa0 de les Fundadores Teresa Toda i Teresa Guasch ha estat sempre present en\xc2\xa0 les Germanes i els educadors que han conformat el centre. S\xe2\x80\x99han dut a terme les l\xc3\xadnies pedag\xc3\xb2giques de l\xe2\x80\x99acompanyament dels nens i els joves en el seu proc\xc3\xa9s de creixement personal. _NEWLINE_S\xe2\x80\x99imparteixen les activitats curriculars i s\xe2\x80\x99ofereixen activitats complement\xc3\xa0ries, esportives i de formaci\xc3\xb3 per desenvolupar tots els aspectes de la persona.\n_START_SECTION_\nCongregaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Congregaci\xc3\xb3 de Germanes Carmelites Tereses de Sant Josep va ser fundada per Teresa Toda Juncosa i la seva filla Teresa Guasch Toda a la ciutat de Barcelona (Espanya), el 22 de febrer de 1878._NEWLINE_El 27 de gener de 1902, el Bisbe Salvador Casa\xc3\xb1as i Pag\xc3\xa8s va concedir l'aprovaci\xc3\xb3 diocesana definitiva._NEWLINE_El 10 d'abril de 1911, Sa Santedat Pius X va atorgar el decret de lloan\xc3\xa7a i aprovaci\xc3\xb3 definitiva._NEWLINE_La Congregaci\xc3\xb3 es va estendre en els seus inicis per Catalunya i despr\xc3\xa9s per Castella. Traspassant els mars estenent la seva pres\xc3\xa8ncia a Am\xc3\xa8rica, als pa\xc3\xafsos de Rep\xc3\xbablica Dominicana (1949), Col\xc3\xb2mbia (1960), Xile (1960), EUA (1967), Puerto Rico (1979), M\xc3\xa8xic (1985) i Cuba (2008). La passi\xc3\xb3 pel Regne i el desig de respondre a la crida de D\xc3\xa9u, a trav\xc3\xa9s dels germans i germanes, van dirigir els seus passos cap a \xc3\x80frica. L'any 1994 a Costa d'Ivori: en dues ciutats Grand Bassam (1995) i Abidjan (2008) i el 2005 a Macomia de la Prov\xc3\xadncia de Cabo Delgado (Mo\xc3\xa7ambic).\n_START_SECTION_\nArquitectura i instal\xc2\xb7lacions\n_START_PARAGRAPH_\nConjunt arquitect\xc3\xb2nic bastit en maons, amb els paraments exteriors arrebossats i una \xc3\xa0mplia cornisa motllurada que recorre tot el per\xc3\xadmetre. \xc3\x89s format per quatre cossos adossats m\xc3\xa9s una esgl\xc3\xa9sia, que formen una planta rectangular amb un pati central al mig. Els cossos s\xc3\xb3n rectangulars, amb les cobertes de teula de dos vessants, m\xc3\xa9s un terrat, i distribu\xc3\xafts en planta baixa i dos pisos. Majorit\xc3\xa0riament, les obertures s\xc3\xb3n rectangulars i estan bastides en maons, tot i que moltes han estat reformades. El portal d'acc\xc3\xa9s principal est\xc3\xa0 situat a la cantonada nord-est de l'edifici, en un xamfr\xc3\xa0. \xc3\x89s d'arc de mig punt adovellat, recolzat per dues pilastres quadrades amb senzills capitells. La part superior d'aquest xamfr\xc3\xa0 est\xc3\xa0 rematada per una torre de planta quadrada amb la coberta piramidal. A l'interior hi ha sostres plans, sostres coberts amb revoltons i alguns trams coberts per voltes de can\xc3\xb3 amb llunetes. Tamb\xc3\xa9 hi ha una petita capella actualment for\xc3\xa7a restitu\xc3\xafda, d'\xc3\xbas per l'alumnat. L'altra esgl\xc3\xa9sia est\xc3\xa0 situada a la cantonada nord-oest del conjunt arquitect\xc3\xb2nic. \xc3\x89s d'una sola nau amb capelles laterals i absis semicircular. La nau est\xc3\xa0 coberta per una volta de can\xc3\xb3 decorada amb llunetes, i dividida en quatre tramades pers arcs torals de mig punt, sostinguts per pilars quadrats amb les impostes motllurades. L'absis presenta volta de quart de cercle i presenta un arc triomfal de mig punt, recolzat damunt pilastres quadrades amb capitells. Les capelles laterals, cobertes per voltes de mig punt, tenen molt poca profunditat i s'obren a la nau mitjan\xc3\xa7ant arcs formers de mig punt. La il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 del temple es fa mitjan\xc3\xa7ant finestrals de punt rod\xc3\xb3, amb vitralls acolorits. A l'absis, la imatge de la patrona est\xc3\xa0 situada dins d'una forn\xc3\xadcula de mig punt, decorada amb llunetes i oberta al fons de la conca absidal."