b"\n_START_ARTICLE_\nElectricitat atmosf\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nL'electricitat atmosf\xc3\xa8rica \xc3\xa9s la variaci\xc3\xb3 di\xc3\xbcrna de la xarxa electromagn\xc3\xa8tica de l'atmosfera terrestre (o, m\xc3\xa9s general, qualsevol sistema el\xc3\xa8ctric en l'atmosfera d'un planeta). La superf\xc3\xadcie de la Terra, la ionosfera, i l'atmosfera es coneixen com el \xe2\x80\x9ccircuit el\xc3\xa8ctric atmosf\xc3\xa8ric mundial\xe2\x80\x9d. L'electricitat atmosf\xc3\xa8rica \xc3\xa9s un tema multidisciplinar._NEWLINE_Sempre hi ha electricitat lliure a l'aire i als n\xc3\xbavols, que actuen per inducci\xc3\xb3 sobre la terra i els dispositius electromagn\xc3\xa8tics.Els experiments han demostrat que sempre hi ha electricitat lliure en l'atmosfera, la qual \xc3\xa9s unes vegades negativa i altres vegades positiva, per\xc3\xb2 la majoria de les vegades \xc3\xa9s en general positiva, i la intensitat d'aquesta electricitat lliure \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran al migdia que al mat\xc3\xad o la nit i \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran a l'hivern que a l'estiu. Amb bon temps, el potencial augmenta amb l'altitud en una taxa, d'acord amb alguns autors, del voltant de 100 volts per metre._NEWLINE_El medi atmosf\xc3\xa8ric, pel qual estem envoltats, no nom\xc3\xa9s cont\xc3\xa9 electricitat combinat, com qualsevol altra forma de la mat\xc3\xa8ria, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 una quantitat considerable en estat lliure i sense combinar, de vegades d'un tipus, de vegades d'un altre; per\xc3\xb2 com a regla general \xc3\xa9s sempre de naturalesa oposada a la de la terra. Diferents capes o estrats de l'atmosfera, situades a molt curta dist\xc3\xa0ncia uns dels altres, es troben freq\xc3\xbcentment en diferent estat el\xc3\xa8ctric.  El fenomen de l'electricitat atmosf\xc3\xa8rica pot ser de tres tipus. Hi ha el fenomen el\xc3\xa8ctric de les tempestes i el fenomen de l'electrificaci\xc3\xb3 cont\xc3\xadnua en l'aire, i el fenomen de l'aurora polar constitueix el tercer tipus. _NEWLINE_La majoria de les autoritats estan d'acord, per\xc3\xb2, que sigui quin sigui l'origen de l'electricitat lliure en l'atmosfera l'electricitat d'enormes tensions que disromp l'aire i produeix el fenomen del llamp es deu a la condensaci\xc3\xb3 del vapor d'aigua que forma els n\xc3\xbavols; cada petita gota de vapor mentre es mou per l'aire recull en la seva superf\xc3\xadcie una certa quantitat d'electricitat lliure. Llavors, com les gotes de vapor es fonen en gotes m\xc3\xa9s grans amb la corresponent disminuci\xc3\xb3 de la superf\xc3\xadcie total exposada, el potencial el\xc3\xa8ctric augmenta fins que es sobrepassa la resist\xc3\xa8ncia de l'aire. Aquesta observaci\xc3\xb3 pot ser entesa m\xc3\xa9s clarament quan es considera que amb una determinada c\xc3\xa0rrega el\xc3\xa8ctrica el seu potencial augmenta quan la capacitat el\xc3\xa8ctrica de l'objecte disminueix, com \xc3\xa9s el cas que ocorre quan les diminutes gotes de vapor s'uneixen en grans gotes. La similitud del raig amb l'electricitat desenvolupada per una m\xc3\xa0quina el\xc3\xa8ctrica va ser demostrada per Franklin en els seus memorables experiments amb estels.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'electricitat atmosf\xc3\xa8rica abunda en el medi ambient, i alguns indicis d'aix\xc3\xb2 es troben a menys d'un metre de la superf\xc3\xadcie de la Terra, per\xc3\xb2 en augmentar l'al\xc3\xa7ada es fa m\xc3\xa9s evident. La idea principal \xc3\xa9s que l'aire sobre la superf\xc3\xadcie de la terra est\xc3\xa0 en general, durant el bon temps, electrificat positivament, o almenys \xc3\xa9s positiu pel que fa a la superf\xc3\xadcie terrestre (la superf\xc3\xadcie de la terra \xc3\xa9s relativament negativa). A m\xc3\xa9s, la pres\xc3\xa8ncia de les accions el\xc3\xa8ctriques en l'atmosfera, a causa de l'acumulaci\xc3\xb3 d'enormes c\xc3\xa0rregues est\xc3\xa0tiques de corrent generat probablement per la fricci\xc3\xb3 de l'aire sobre si mateix, pot donar compte dels diversos fen\xc3\xb2mens del llamp i les tempestes. Altres causes que produeixen electricitat a l'atmosfera s\xc3\xb3n, l'evaporaci\xc3\xb3 des de la superf\xc3\xadcie de la Terra, els canvis qu\xc3\xadmics que tenen lloc sobre la superf\xc3\xadcie de la Terra, i l'expansi\xc3\xb3, la condensaci\xc3\xb3, i la variaci\xc3\xb3 de la temperatura de l'atmosfera i de la humitat continguda en ella._NEWLINE_Segons Jean Charles Athanase Peltier, el globus terrestre \xc3\xa9s completament negatiu, i l'espai interplanetari positiu; l'atmosfera per si mateixa no t\xc3\xa9 electricitat, i est\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s en un estat passiu, de manera que els efectes observats es deuen a la influ\xc3\xa8ncia relativa d'aquests dos grans magatzems d'electricitat. Els investigadors estan disposats a assumir que el globus terrestre posseeix, almenys en la seva part s\xc3\xb2lida, un exc\xc3\xa9s d'electricitat negativa, i que \xc3\xa9s el mateix amb els cossos col\xc2\xb7locats en la seva superf\xc3\xadcie, per\xc3\xb2 sembla deduir-se d'aix\xc3\xb2, a partir de les diferents observacions formulades, que l'ambient en si est\xc3\xa0 electrificat positivament. Aquesta electricitat positiva, evidentment, sorgeix de la mateixa font que la negativa del globus. \xc3\x89s probable que sigui, essencialment, en els vapors aquosos amb els que l'atmosfera est\xc3\xa0 sempre m\xc3\xa9s o menys plena, on resideix, en lloc de a les part\xc3\xadcules de l'aire de si mateix. _NEWLINE_Els mesuraments de l'electricitat atmosf\xc3\xa8rica poden ser vistes com a mesuraments de la difer\xc3\xa8ncia de potencial entre un punt de la superf\xc3\xadcie de la Terra, i un punt en algun lloc en l'aire sobre d'ella. S'ha trobat que l'atmosfera en diferents regions t\xc3\xa9 sovint diferents potencials locals, que difereixen del potencial de la terra de vegades fins i tot fins a 100 volts per cada metre d'al\xc3\xa7ada. _NEWLINE_El camp electroest\xc3\xa0tic i la difer\xc3\xa8ncia de potencial del camp terrestre d'acord amb les investigacions, \xc3\xa9s a l'estiu de 60 a 100 volts, i a l'hivern de 300 a 500 volts per metre de difer\xc3\xa8ncia en al\xc3\xa7ada, un simple c\xc3\xa0lcul d\xc3\xb3na el resultat que, quan un col\xc2\xb7lector es disposa, per exemple, a terra, i un segon col\xc2\xb7lector est\xc3\xa0 muntat verticalment sobre ella a una dist\xc3\xa0ncia de 2000 metres i tots dos estan connectats per un cable de conducci\xc3\xb3, hi ha una difer\xc3\xa8ncia de potencial a l'estiu d'al voltant de 2.000.000 volts i a l'hivern fins i tot de 6.000.000 volts i m\xc3\xa9s._NEWLINE_A les regions superiors de l'atmosfera, l'aire est\xc3\xa0 altament enrarit, i condueix com els gasos rarificats en els tubs de Geissler. L'aire de la capa inferior \xc3\xa9s, quan est\xc3\xa0 sec, no conductor. L' estrat superior es creu que est\xc3\xa0 carregat d'electricitat positiva, mentre que la superf\xc3\xadcie de la Terra est\xc3\xa0 carregada negativament; l'estrat d'aire m\xc3\xa9s dens entre elles actua com el vidre de la ampolla de Leyden, mantenint les c\xc3\xa0rregues oposades separades. La teoria de l'electricitat atmosf\xc3\xa8rica, explica tamb\xc3\xa9 molts altres fen\xc3\xb2mens; l'electricitat lliure, que es manifesta durant les tempestes, sent la causa dels trons, i l'electricitat de baixa tensi\xc3\xb3, que es manifesta durant una visi\xc3\xb3 de l'aurora boreal, i causant aquest \xc3\xbaltim fenomen._NEWLINE_L'atmosfera el\xc3\xa8ctrica \xc3\xa9s la causa m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent que det\xc3\xa9 o impedeix les transmissions el\xc3\xa8ctriques. Durant les tempesta s, s'ha observat que alguns aparells funcionen de forma irregular, interrompent el pas dels corrents forts de forma instant\xc3\xa0nia i, sovint es produeix sobre els aparells en les oficines, entre les puntes met\xc3\xa1l\xc2\xb7liques."