b'\n_START_ARTICLE_\nColiseum (Barcelona)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Cinema Coliseum \xc3\xa9s un edifici d\'\xc3\xbas p\xc3\xbablic projectat per Francesc de Paula Nebot i enllestit el 1923, destinat en origen a la projecci\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules cinematogr\xc3\xa0fiques de Barcelona, i des de 2006, tamb\xc3\xa9 al teatre._NEWLINE_El Cinema Coliseum es localitza al n\xc3\xbamero 595 de la Gran Via de les corts Catalanes de Barcelona, en una illa de cases emmarcada pels carrers Diputaci\xc3\xb3, Balmes i Rambla Catalunya. Es configura com un edifici entre mitgeres, desenvolupat en una parcel\xc2\xb7la quadrangular i actualment t\xc3\xa9 capacitat per gaireb\xc3\xa9 1700 persones._NEWLINE_L\'edifici va ser projectat per Francesc de Paula Nebot, en un estil ecl\xc3\xa8ctic proper al moviment Beaux-Arts franc\xc3\xa8s i inspirat en el de l\'\xc3\x92pera de Par\xc3\xads._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana destaca per la monumental tant de la seva composici\xc3\xb3 com dels elements decoratius i estructurals que la conformen. Aquesta es configura com un gran arc que -a manera de forn\xc3\xadcula monumental- queda flaquejada per dos torres de secci\xc3\xb3 quadrada i tres pisos. El dos primers nivells de les torres emmarquen el gran arc pr\xc3\xb2piament dit i presenten una decoraci\xc3\xb3 de gust molt classicista, amb pilastres adossades que emmarquen una petita forn\xc3\xadcula coberta amb un front\xc3\xb3 circular trepat, al centre del qual es disposa un mascar\xc3\xb3 esculpit que recorda el de les trag\xc3\xa8dies cl\xc3\xa0ssiques. Aquest primer cos es remata amb un entaulament d\xc3\xb2ric amb goles, tr\xc3\xadglifs i m\xc3\xa8topes que marquen el pas al segon cos, \xc3\xbanicament decorat amb un ull de bou emmarcat per garlandes i coronat per un mascar\xc3\xb3. Pel que fa el tercer pis de les torres, aquest es disposa per sobre del nivell de cornisa tot donant lloc a unes torres exemptes amb un basament quadrat on a cadasc\xc3\xba dels quatre costats s\'obren forn\xc3\xadcules de mig punt on es disposen escultures. Aquest primer cos -amb pilastres adossades- es remata amb frontons dobles (triangular i circular) i serveix com base a un segon cos octogonal que permet desenvolupar-ne un coronament a manera de templet porticat amb columnes i c\xc3\xbapula octogonal._NEWLINE_El cos central, que es configura com una forn\xc3\xadcula monumental a trav\xc3\xa9s d\'un gran arc de mig punt rebaixat amb volta cassetonada, d\xc3\xb3na acollida a una estructura de planta semicircular que a manera de templet cl\xc3\xa0ssic, sobresurt parcialment del plom de la fa\xc3\xa7ana. Aquest cos es configura a la planta baixa com un element porticat amb pars de columnes cor\xc3\xadnties que suporten un entaulament llis corregut que serveis de base a un segon nivell, tamb\xc3\xa9 amb parelles de columnes entre les quals es desenvolupa una balustrada de pedra. Aquest cos suporta a trav\xc3\xa9s d\'un potent entaulament una cornisa que es corona a la part central amb un element de formes corbes i quatre parelles d\'escultures, dos a sengles costats. Aquestes escultures -realitzades per Pere Ricart- representen al\xc2\xb7legories de les arts com la m\xc3\xbasica o el teatre._NEWLINE_El cos central de l\'edifici es remata amb una gran c\xc3\xbapula octogonal, el tambor de la qual es configura con arcs de mig punt emmarcat per pilastres que sobresurten de la l\xc3\xadnia d\'entaulament i al que s\'obren ulls de bou envoltats per volutes i coronats per un cap de lle\xc3\xb3._NEWLINE_L\'interior a l\'edifici es realitza a trav\xc3\xa9s del cos porticat de la planta baixa, que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a un vest\xc3\xadbul semicircular. En aquest, es localitzen cinc portes d\'arc de mig punt, una a cadasc\xc3\xba dels dos costats i tres frontals, entre les que es disposen les dues finestretes del cinema. Aquestes finestretes es configuren a manera de forn\xc3\xadcules amb decoraci\xc3\xb3 vegetal i rematades per un entaulament, tot trobant-se diferenciades en funci\xc3\xb3 del tipus d\'entrada que venien, a trav\xc3\xa9s de d\'unes plaques que diuen: "anfiteatro" i "platea" respectivament._NEWLINE_Encara avui dia al vest\xc3\xadbul es conserva la fusteria original, amb una estructura convexa en la que s\'obren les portes que donen acc\xc3\xa9s a la gran sala d\'espectacles.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 del Cinema Coliseum respon a la voluntat de construir "un cinemat\xc3\xb3grafo suntuoso" que fos el local m\xc3\xa9s elegant de la ciutat i que tamb\xc3\xa9 pogu\xc3\xa9s allotjar-hi espectacles d\'altres tipus. \xc3\x89s per aquest motiu que el 1919, Josep Sol\xc3\xa0 i Guardiola, Victori\xc3\xa0 Saludes i el marqu\xc3\xa8s de l\'Argentera van constituir la societat "Metropolitana S.A." promotora de l\'obra._NEWLINE_Projectat per Francesc de Paula Nebot  es va inaugurar el 10 d\'octubre de 1923.  Les obres costaren quatre milions i mig de pessetes de l\'\xc3\xa8poca. Originalment, tenia 1.815 butaques, distribu\xc3\xafdes en tres nivells: platea i dos pisos en forma de mitja ferradura, amb 50 llotges al voltant de la platea._NEWLINE_Durant la Guerra Civil, l\'illa en la que es localitza el cinema va ser una de les m\xc3\xa9s afectades durant un dels bombardeigs de 1937. Bona part de les construccions que envoltaven el Coliseum van ser enderrocades per\xc3\xb2 afortunadament aquest edifici  no va ser un dels m\xc3\xa9s afectats. Actualment, t\xc3\xa9 capacitat per a 1.689 persones._NEWLINE_De 1939 a 1941 va ser propietat de Ufilms i des de llavor l\'explot\xc3\xa0 Cines y Espect\xc3\xa1culos S.A. El 1958 el va adquirir la fam\xc3\xadlia Bala\xc3\xb1\xc3\xa0, que n\'\xc3\xa9s l\'actual propiet\xc3\xa0ria. Encara avui t\xc3\xa9 una \xc3\xbanica sala, gran, amb una sola pantalla, on es projecten grans pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d\'estrena, i s\'hi representen obres teatrals._NEWLINE_Un dels elements m\xc3\xa9s representatius de l\'edifici \xc3\xa9s la gran c\xc3\xbapula que el corona i que en origen havia estat destinada a acollir un casino que mai no s\'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0. Per contra, al llarg del temps hi van tenir estatge diverses entitats._NEWLINE_En la luxosa decoraci\xc3\xb3 participaren artesans com Fern\xc3\xa1ndez Casals, Gon\xc3\xa7al Batlle i Torra Pasan, mentre que les escultures de la fa\xc3\xa7ana s\xc3\xb3n obra de Pere Ricart. L\'estructura met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica va ser realitzada per Torres Herreries\n_START_SECTION_\nAltres activitats\n_START_PARAGRAPH_\nPer les seves caracter\xc3\xadstiques, tamb\xc3\xa9 s\'hi han ofert representacions teatrals: teatre, \xc3\xb2pera, sarsuela, ballet, recitals, etc. L\'Orquestra Pau Casals va fer-hi alguns concerts el 1925. El Club de Futbol J\xc3\xbanior hi va representar les \xc3\xb2peres: Il barbiere di Siviglia de Giovanni Paisiello (1935 i 1944) i I quattro rusteghi d\'Ermanno Wolf-Ferrari (1955). El 1956 hi va estrenar, poc despr\xc3\xa9s de l\'estrena absoluta, Il ritorno di Don Pedro, \xc3\xb2pera de Hans Erismann, feta amb la m\xc3\xbasica que Mozart havia fet per a les seves obres inacabades Lo sposo deluso i L\'oca del Cairo. Tamb\xc3\xa9 s\'hi han fet Hansel und Gretel d\'Engelbert Humperdinck (1947), Madama Butterfly, Tosca i Rigoletto (1941) i La n\xc3\xbavia venuda de Bedrich Smetana. S\'hi han fet obres de teatre com Dulcinea, El baile en Palacio o Mujeres. _NEWLINE_El 21 d\'abril de 1942 hi va tenir lloc l\'estrena absoluta de l\'opereta Black, el payaso de Pablo Soroz\xc3\xa1bal. El 17 de juny de 1943 s\'hi va fer l\'\xc3\xb2pera La venta de los gatos de Josep Serrano, estrenada a Val\xc3\xa8ncia l\'abril anterior. Dos ballets hi veiren en 1945 les seves estrenes absolutes: Manfred de Xavier Montsalvatge (19 d\'abril) i El retrat de Dorian Gray de Joan Man\xc3\xa9n (2 de maig), amb la companyia de Paul Goub\xc3\xa9 (amb Yvonne Alexander i Paul Goub\xc3\xa9), amb decorats i figurins de Manuel Muntanyola i una orquestra dirigida per Joan Pich i Santasusana como director._NEWLINE_El 1969, Joan Manuel Serrat hi present\xc3\xa0 el seu disc dedicat a Antonio Machado en una s\xc3\xa8rie de dotze recitals (el 2000 hi torn\xc3\xa0 per a presentar-hi Cansiones)._NEWLINE_El 1936 el Foment de les Arts Decoratives va establir la seva seu a la c\xc3\xbapula de l\'edifici, que hi va instal\xc2\xb7lar el primer Museu d\'Art Contemporani de Barcelona. Tamb\xc3\xa9 van fer-s\'hi muntatges de l\'Escola d\'Art Dram\xc3\xa0tic Adri\xc3\xa0 Gual, dirigits per Ricard Salvat: s\'hi van estrenar El desert dels dies (1960) i Dos quarts de cinc de Maria Aur\xc3\xa8lia Capmany, Gran ginyol de Joan Brossa (1962),._NEWLINE_A la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Vida en sombras (1948), dirigida per Lloren\xc3\xa7 Llobet-Gr\xc3\xa0cia, el protagonista viu al davant del Coliseum, que hi apareix sovint, tant per dintre com per fora.'