b'\n_START_ARTICLE_\nRuta de les esp\xc3\xa8cies\n_START_PARAGRAPH_\nLa ruta de les esp\xc3\xa8cies \xc3\xa9s la que es va originar pel comer\xc3\xa7 d\'esp\xc3\xa8cies entre civilitzacions hist\xc3\xb2riques d\xe2\x80\x99\xc3\x80sia, \xc3\x80frica del nord-est i Europa. Es coneixien esp\xc3\xa8cies com la canyella, la cassia, el cardamom, el gingebre, el pebre i la c\xc3\xbarcuma  i altres com encens, c\xc3\xa0nems, herbes que es van utilitzar en l\'antiguitat per al comer\xc3\xa7 amb ell m\xc3\xb3n oriental.   _NEWLINE_Aquestes esp\xc3\xa8cies van trobar el seu cam\xc3\xad cap a l\'Orient Mitj\xc3\xa0 abans del comen\xc3\xa7ament de l\'era cristiana, on els comerciants van retenir les veritables fonts d\'aquestes esp\xc3\xa8cies que sovint es van associar amb hist\xc3\xb2ries fant\xc3\xa0stiques.  _NEWLINE_Les civilitzacions de l\'\xc3\x80sia estaven involucrades en el comer\xc3\xa7 d\'esp\xc3\xa8cies des dels temps antics, per tot l\'oce\xc3\xa0 \xc3\xadndic fins que van trobar el  cam\xc3\xad cap Europa a trav\xc3\xa9s de l\'esmentada ruta natural de l\'Orient Mitj\xc3\xa0, que al quedar tancada amb la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient, va for\xc3\xa7ar l\'exploraci\xc3\xb3 d\'una ruta mar\xc3\xadtima al voltant de l\'\xc3\x80frica donant pas a l\'era dels descobriments.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99aspecte mar\xc3\xadtim del comer\xc3\xa7 estava dominat pels pobles austronesis de les illes del sud-est asi\xc3\xa0tic que van establir les rutes comercials precursores des del sud-est d\xe2\x80\x99\xc3\x80sia (i despr\xc3\xa9s de la Xina) fins a Sri Lanka i l\xe2\x80\x99\xc3\x8dndia com a m\xc3\xadnim el 1500 aC. Aquestes mercaderies eren transportades per terra m\xc3\xa9s endavant cap al Mediterrani i el m\xc3\xb3n grecorom\xc3\xa0 a trav\xc3\xa9s de la ruta de l\xe2\x80\x99encens i les rutes Romano-\xc3\x8dndia per comerciants indis i perses. Els carrils comercials mar\xc3\xadtims austronesis van expandir-se despr\xc3\xa9s a l\'Orient Mitj\xc3\xa0 i l\'\xc3\x80frica oriental cap al 1er mil\xc2\xb7lenni, donant lloc a la colonitzaci\xc3\xb3 austron\xc3\xa8sica de Madagascar._NEWLINE_El m\xc3\xb3n grecorom\xc3\xa0\xc2\xa0; aviat es va sumar a aquest comer\xc3\xa7 fent \xc3\xbas de la ruta de l\'encens, i les rutes romanes-\xc3\xadndies. Les vies romanes-\xc3\xadndiques eren dependents de les t\xc3\xa8cniques desenvolupades pel poder del comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim, el Regne d\'Aksum, que va ser pioner de la via del mar Roig abans del segle primer. A mitjan el segle VII, el sorgiment del islam va tancar les rutes de caravanes per terra al llarg de Egipte i Suez, i va reduir la comunitat comercial europea d\'Aksum i la \xc3\x8dndia ._NEWLINE_Els comerciants \xc3\xa0rabs finalment es van fer c\xc3\xa0rrec del transport de mercaderies dels comerciants del llevant mediterrani i de la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia a Europa fins a l\'arribada dels turcs otomans en 1453. Inicialment les rutes terrestres van ajudar el comer\xc3\xa7 d\'esp\xc3\xa8cies, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s les rutes mar\xc3\xadtimes van portar a un enorme creixement en les activitats comercials. Durant la \xc3\xa8poca medieval, els comerciants musulmans van dominar les rutes mar\xc3\xadtimes d\'esp\xc3\xa8cies al llarg del oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic, aprofitant les regions d\'origen a l\'Extrem Orient i enviant esp\xc3\xa8cies des emporis comercials a l\'\xc3\x8dndia cap a l\'oest al golf P\xc3\xa8rsic i el mar Roig.\n_START_SECTION_\nComer\xc3\xa7 \xc3\xa0rab i Europa medieval\n_START_PARAGRAPH_\nRoma va participar en el comer\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies durant el segle V, per\xc3\xb2 aquest paper, a difer\xc3\xa8ncia de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rab, no va perdurar durant l\xe2\x80\x99edat mitjana. L\xe2\x80\x99augment de l\xe2\x80\x99islam va provocar un canvi significatiu al comer\xc3\xa7, ja que els comerciants jueus i \xc3\xa0rabs radhanites, especialment d\xe2\x80\x99Egipte, van acabar dominant el transport de mercaderies a trav\xc3\xa9s de Orient Mitj\xc3\xa0 cap a Europa._NEWLINE_El comer\xc3\xa7 de les esp\xc3\xa8cies havia aportat grans riqueses al califat abb\xc3\xa0ssida i, fins i tot, va inspirar llegendes famoses com la del mar\xc3\xad Sinbad. Aquests primers mariners i comerciants sortien sovint des de la ciutat portu\xc3\xa0ria de Basora i, despr\xc3\xa9s de molts viatges, tornarien a vendre les seves mercaderies incloent esp\xc3\xa8cies a Bagdad. La fama de moltes esp\xc3\xa8cies com la nou moscada i la canyella s\xe2\x80\x99atribueixen a aquests primers comerciants d\xe2\x80\x99Esp\xc3\xa8cies._NEWLINE_La connexi\xc3\xb3 comercial \xc3\xadndia amb el sud-est asi\xc3\xa0tic va resultar vital per als comerciants d\'Ar\xc3\xa0bia i P\xc3\xa8rsia durant els segles VII i VIII. Els comerciants \xc3\xa0rabs, principalment descendents de mariners del Iemen i Oman, van dominar les rutes mar\xc3\xadtimes a tot l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic, tapant les regions d\'origen de l\'Extrem Orient - que enlla\xc3\xa7aven amb les secretes "illes de les esp\xc3\xa8cies" (illes Maluku i illes Banda). Les illes Maluku tamb\xc3\xa9 es troben esmentades en diversos registres: una cr\xc3\xb2nica java (1365) esmenta les Moluccas i Maluku; i les obres de navegaci\xc3\xb3 dels segles XIV i XV contenen la primera refer\xc3\xa8ncia \xc3\xa0rab inequ\xc3\xadvoca a Moluca. Sulaima al-Mahr escriu: "A l\'est de Timor [on es troba el llen\xc3\xa7 de s\xc3\xa0ndal] s\xc3\xb3n les illes Banda i s\xc3\xb3n les illes on es troba la nou moscada i la ma\xc3\xa7a. Les illes del clavell es diuen Maluku."\n_START_SECTION_\nCaiguda de Constantinoble\n_START_PARAGRAPH_\nLa Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia s\xe2\x80\x99havia convertit en una formidable pot\xc3\xa8ncia i un actor clau en el comer\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies orientals. Altres pot\xc3\xa8ncies (com Catalunya), amb l\'objectiu de trencar el control veneci\xc3\xa0 en el comer\xc3\xa7 d\'esp\xc3\xa8cies, van comen\xc3\xa7ar a construir la capacitat mar\xc3\xadtima. Fins a mitjan segle XV, el comer\xc3\xa7 amb l\'est es va assolir a trav\xc3\xa9s de la Ruta de la Seda, amb l\'Imperi Bizant\xc3\xad i els Estats-ciutat italians de Ven\xc3\xa8cia i G\xc3\xa8nova actuant com a\xc2\xa0 mitjancers._NEWLINE_La import\xc3\xa0ncia econ\xc3\xb2mica de la Ruta de la Seda (en vermell mapa annex) i les rutes de comer\xc3\xa7 d\'esp\xc3\xa8cies (en blau) bloquejades pel Imperi Otom\xc3\xa0 en 1453 amb la caiguda de l\' Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient, van estimular l\'exploraci\xc3\xb3 d\'una ruta mar\xc3\xadtima al voltant de l\'\xc3\x80frica i l\'activaci\xc3\xb3 de la era dels descobriments ._NEWLINE_Aquest comer\xc3\xa7 -que va promoure el desenvolupament de l\'economia mundial des de finals de la Edat Mitjana fins als temps moderns- va marcar el comen\xc3\xa7ament d\'una dominaci\xc3\xb3 europea a l\'Est. Les rutes i ports de despatx i tr\xc3\xa0nsit com ara la badia de Bengala, van servir com a ponts per a intercanvis culturals i comercials entre les diverses cultures i nacions que lluitaven per guanyar el control del comer\xc3\xa7 i les rutes de les esp\xc3\xa8cies._NEWLINE_El 1453, per\xc3\xb2, els otomans van prendre Constantinoble i aix\xc3\xad l\xe2\x80\x99Imperi bizant\xc3\xad es va extingir, deixant el control de l\xe2\x80\x99\xc3\xbanica ruta de comer\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies que existia en aquell moment, L\xe2\x80\x99Imperi Otom\xc3\xa0 va quedar en una posici\xc3\xb3 favorable per cobrar impostos pesats sobre mercaderies destinades a l\xe2\x80\x99oest, per\xc3\xb2 els europeus occidentals, no van voler dependre d\'una pot\xc3\xa8ncia expansionista i no cristiana per al comer\xc3\xa7 lucratiu amb l\'est, i es van veure obligats a buscaruna ruta mar\xc3\xadtima alternativa al voltant d\'\xc3\x80frica.\n_START_SECTION_\nEdat dels descobriments\n_START_PARAGRAPH_\nEl comer\xc3\xa7 es va transformar en l\'era dels descobriments europeus, durant la qual el comer\xc3\xa7 d\'esp\xc3\xa8cies, particularment el pebre negre, es va transformar en una activitat molt lucrativa i important per als comerciants europeus. La ruta d\'Europa a l\'oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic a trav\xc3\xa9s del cap de Bona Esperan\xc3\xa7a va ser explorada per primera vegada pel navegant portugu\xc3\xa8s Vasco da Gama el 1498 (ruta mar\xc3\xadtima del cap), donant lloc a noves rutes mar\xc3\xadtimes per al comer\xc3\xa7._NEWLINE_La dominaci\xc3\xb3 europea va ser lenta en el seu desenvolupament. Les rutes comercials portugueses es limitaven a l\'\xc3\xbas de rutes antigues, ports, i nacions que eren dif\xc3\xadcils de dominar. Els holandesos van ser capa\xc3\xa7os d\'evitar molts d\'aquests problemes en ser els primers en accedir directament a trav\xc3\xa9s de l\'oce\xc3\xa0, des del cap de Bona Esperan\xc3\xa7a a l\'estret de la Sonda a Indon\xc3\xa8sia._NEWLINE_El primer pa\xc3\xads que va intentar circumnavegar \xc3\x80frica va ser Portugal, que, des del comen\xc3\xa7ament del segle XV, va comen\xc3\xa7ar a explorar el nord d\'\xc3\x80frica sota Enric el Navegant. Encantats per aquests primers \xc3\xa8xits i buscant un lucratiu monopoli en una possible ruta mar\xc3\xadtima a les \xc3\x8dndies, els portuguesos van creuar el cap de Bona Esperan\xc3\xa7a el 1488 en una expedici\xc3\xb3 dirigida per Bartolomeu Dias. Nom\xc3\xa9s nou anys despr\xc3\xa9s, el 1497, a les ordres de Manuel I de Portugal, quatre vaixells al comandament del navegant Vasco da Gama van arrodonir el cap de Bona Esperan\xc3\xa7a, continuant fins a la costa oriental d\'\xc3\x80frica fins a Malindi per navegar a trav\xc3\xa9s de l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic fins a Calicut, a la costa de Malabar. al sud de l\xe2\x80\x99\xc3\x8dndia: la capital dels governants locals zamorins. La riquesa de les \xc3\x8dndies ja estava oberta perqu\xc3\xa8 els europeus exploressin; l\xe2\x80\x99Imperi portugu\xc3\xa8s va ser el primer imperi mar\xc3\xad europeu que va cr\xc3\xa9ixer a partir del comer\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies._NEWLINE_Va ser durant aquesta \xc3\xa8poca que els exploradors espanyols i portuguesos van donar el primer pas cap al Nou M\xc3\xb3n. Crist\xc3\xb2for Colom va ser el primer a fer-ho el 1492 mentre navegava cap a l\'oest a trav\xc3\xa9s de l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic en una expedici\xc3\xb3 a les \xc3\x8dndies. En lloc d\xe2\x80\x99arribar a \xc3\x80sia, Colom va arribar a Am\xc3\xa8rica, desembarcant en una illa en el que ara \xc3\xa9s les Bahames. Creient que de fet van arribar a l\'\xc3\x8dndia, la tripulaci\xc3\xb3 va anomenar els ind\xc3\xadgenes "indis", un nom que ha continuat utilitzant fins avui, per descriure els pobles ind\xc3\xadgenes de les Am\xc3\xa8riques. Poc vuit anys m\xc3\xa9s tard el 1500, el navegant portugu\xc3\xa8s, Pedro \xc3\x81lvares Cabral, mentre intentava reproduir la ruta atl\xc3\xa0ntica de Vasco da Gama Cap a l\'\xc3\x8dndia, es va obrir cap a l\'oest fins a l\'actual Brasil. Despr\xc3\xa9s de prendre possessi\xc3\xb3 de la nova terra, Cabral reprengu\xc3\xa9 el viatge a trav\xc3\xa9s de l\'Atl\xc3\xa0ntic fins a l\'extrem sud d\'\xc3\x80frica i l\'\xc3\x8dndia, arribant finalment all\xc3\xa0 el setembre del 1500 -obrint per primera vegada una ruta del Nou M\xc3\xb3n a \xc3\x80sia- i tornant a Portugal el 1501._NEWLINE__NEWLINE_El 1511, Afonso de Albuquerque va conquerir Malaca per a Portugal, aleshores el centre del comer\xc3\xa7 asi\xc3\xa0tic. A l\'est de M\xc3\xa0laca, Albuquerque va enviar diverses missions diplom\xc3\xa0tiques i explorat\xc3\xb2ries, incloses a les Moluques. En con\xc3\xa8ixer la ubicaci\xc3\xb3 secreta de les illes Spice, principalment de les illes Banda, aleshores la font mundial de nou moscada i clau, va enviar una expedici\xc3\xb3 dirigida per Ant\xc3\xb3nio d\'Abreu a Banda, on van ser els primers europeus a arribar a principis del 1512.  L\xe2\x80\x99expedici\xc3\xb3 d\'Abreu va arribar a les illes Buru, _NEWLINE_Ambon i Seram, i despr\xc3\xa9s a les illes Banda. M\xc3\xa9s tard, despr\xc3\xa9s d\'una separaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada i un naufragi, el seu vice-capit\xc3\xa0, Francisco Serr\xc3\xa3o, va anar de nou al nord, a Ambon, i va arribar a Ternate, on va obtenir una llic\xc3\xa8ncia per construir una fortalesa portuguesa: el Forte de S\xc3\xa3o Jo\xc3\xa3o Baptista de Ternate [pt]._NEWLINE_La Corona espanyola va organitzar l\xe2\x80\x99expedici\xc3\xb3 de Crist\xc3\xb2for Colom per competir amb Portugal en el comer\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies amb \xc3\x80sia, per\xc3\xb2 en canvi, va desembarcar en un Nou M\xc3\xb3n. La recerca d\'una ruta cap a \xc3\x80sia es va reprendre pocs anys despr\xc3\xa9s, quan l\'explorador Vasco N\xc3\xba\xc3\xb1ez de Balboa va travessar l\'istme de Panam\xc3\xa0 el 1513 i es va convertir en el primer europeu en observar l\'Oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic des del Nou M\xc3\xb3n, confirmant que les Am\xc3\xa8riques eren continents separats d\'Asia. La corona espanyola va preparar llavors un gran viatge cap a l\'oest amb Ferdinand Magellan, per arribar a \xc3\x80sia des d\'Espanya a trav\xc3\xa9s primer de l\'Atl\xc3\xa0ntic, i despr\xc3\xa9s del Pac\xc3\xadfic. El 21 d\'octubre de 1520, la seva expedici\xc3\xb3 va creuar l\'estret que porta el seu nom a l\'extrem d\'Am\xc3\xa8rica del Sud, obrint el Pac\xc3\xadfic a l\'exploraci\xc3\xb3 europea. El 16 de mar\xc3\xa7 de 1521, els vaixells van arribar a les Filipines i poc despr\xc3\xa9s a les illes Spice, donant lloc finalment al comer\xc3\xa7 del Gali\xc3\xb3 de Manila, la primera ruta de comer\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies des d\'\xc3\x80sia cap a Europa per l\'oest ._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Magallanes a les Filipines, el navegant Juan Sebastian Elcano va prendre el comandament de l\'expedici\xc3\xb3 i la va conduir a trav\xc3\xa9s de l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic de tornada a Espanya, on van arribar el 1522 a bord de l\'\xc3\xbaltim vaixell que quedava: el Victoria. Aquests exploradors es van convertir en els primers homes en circumnavegar el planeta. Durant els dos segles i mig seg\xc3\xbcents, Espanya va controlar una vasta xarxa comercial que unia tres continents: \xc3\x80sia, Am\xc3\xa8rica i Europa. S\xe2\x80\x99havia creat una ruta global d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies: des de Manila a les Filipines (\xc3\x80sia) fins a Sevilla a Espanya (Europa), passant per Acapulco a M\xc3\xa8xic.\n_START_SECTION_\nUsos de les esp\xc3\xa8cies\n_START_PARAGRAPH_\nLes esp\xc3\xa8cies, utilitzades com a condiment, eren certs tipus de vegetals de forta aroma, que servien al mateix temps per a preservar els aliments i per a donar-els-hi sabor. En certes cultures hi havia qui creia en les seves virtuts curatives. Algunes esp\xc3\xa8cies tamb\xc3\xa9 s\'utilitzaven \xc3\xa0mpliament per a la destil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\'olis essencials usats en col\xc3\xb2nies i perfums com eren: l\'\xc3\xa0loe, el ruibarbre, l\'ambre, el mesc, el s\xc3\xa0ndal i la c\xc3\xa0mfora.'