b"\n_START_ARTICLE_\nValle del Jerte\n_START_SECTION_\nLa comarca\n_START_PARAGRAPH_\nDe forma rectangular, la comarca resta perfectament definida pel relleu que l'envolta, doncs es tracta d'una vall oberta pel que hi discorre el riu Jerte en la seva zona m\xc3\xa9s baixa, flanquejat ambd\xc3\xb3s cantons per les fortes i protectores serres de Tormantos i Traslasierra. El relleu \xc3\xa9s protagonista d'excepci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 amb 40 km de longitud, uns 10 d'amplada i altituds entre els 350 i 2.400 metres, el Valle del Jerte \xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment visible en qualsevol mapa i incl\xc3\xbas avui en les actuals fotografies des de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d'una comarca natural, el vall del Jerte, destaca per la seva coher\xc3\xa8ncia, des de diferents punts de vista: Administrativa, amb una Mancomunitat formada per onze municipis on hi conviuen uns 12.000 habitants: Econ\xc3\xb2mica: cooperativisme agrari, associacions empresarials per al turisme i Pymes: Social: Associacions de dones, joves, 3\xc2\xaa edat, senderisme...Aquesta vertebraci\xc3\xb3 resta encara m\xc3\xa9s palpable amb la integraci\xc3\xb3 de tots aquests agents en la Societat per la Promoci\xc3\xb3 i Desenvolupament de la Vall del Jerte (SOPRODEVAJE), que \xc3\xa9s el Grup d'Acci\xc3\xb3 Local que porta treballant pel desenvolupament integral de la comarca m\xc3\xa9s de 20 anys.\n_START_SECTION_\nEl paisatge\n_START_PARAGRAPH_\nEl paisatge jerteny \xc3\xa9s obra de la naturalesa, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 de l'activitat secular de l'home. Clima i relleu s\xc3\xb3n des de l'inici els grans constructors del paisatge. Per una banda, l'orientaci\xc3\xb3 sud-oest, afavoreix l'abund\xc3\xa0ncia de pluges. Per altra,  les altives cimes de Gredos protegeixen dels vents del nord i temperen l'hivern, a m\xc3\xa9s de refrescar a l'estiu. Aquesta varietat d'orientacions i altituds permet el desenvolupament de m\xc3\xbaltiples ecosistemes: matolls i pastures d'alta muntanya. Sobre aquesta base, els pobladors de la vall han deixat empremtes indelebles en el territori, creant un mosaic de prats i cultius de cirerer, castanyer i olivera._NEWLINE_La vall del Jerte aixopluga, avui dia, la major biodiversitat d'Extremadura: 150 esp\xc3\xa8cies d'aus, 15 d'amfibis, 23 de r\xc3\xa8ptils, 56 de mam\xc3\xadfers i centenars de plantes i invertebrats, entre aquests, m\xc3\xa9s de 100 esp\xc3\xa8cies de papallones. Fruit l\xc3\xb2gic de tota aquesta riquesa \xc3\xa9s la protecci\xc3\xb3 legal de quasi tota la comarca, perqu\xc3\xa8 el 95% de la Mancomunitat de la vall del Jerte forma part de la Xarxa Natura 2000 de la Uni\xc3\xb3 Europea. L'equilibri entre agricultura i medi ambient, la declaraci\xc3\xb3 d'un espai natural protegit, la biodiversitat paisatgista de la zona, entre altres factors, han estat peces clau per mantenir encara un medi natural Viu i ben conservat. _NEWLINE_Un dels principals objectius estrat\xc3\xa8gics de SOPRODEVAJE \xc3\xa9s valorar el patrimoni, garantint la biodiversitat. El repte com a comarca \xc3\xa9s convertir el valor medi-ambiental en icona del territori, preservar el paisatge agrari, valorar l'aigua i l'entorn natural, fent sostenible el binomi cirerer i biodiversitat\n_START_SECTION_\nBoscos aut\xc3\xb2ctons\n_START_PARAGRAPH_\nLa vall del Jerte \xc3\xa9s en ess\xc3\xa8ncia una comarca amb vocaci\xc3\xb3 forestal. La potencial vegetaci\xc3\xb3 de tot el territori, salva les parts m\xc3\xa9s elevades, \xc3\xa9s el bosc. Per dret propi destaca la roureda, el m\xc3\xa9s pur i genu\xc3\xad est\xc3\xa0ndard natural de la vall. L'esp\xc3\xa8cie present de forma majorit\xc3\xa0ria \xc3\xa9s el roure reboll (Quercus pyrenaical), un arbre perfectament adaptat a les condicions del clima i sol jertenys. Avui dia, depenent dels llocs, la roureda jertenya s'est\xc3\xa9n fins a uns 1.300 m d'altitud. En qualsevol cas, la vall del Jerte acull algunes de les millors representacions de rebollar existents. Visitar-les no suposa un problema, perqu\xc3\xa8 estan en tots els vessants de la vall. Aix\xc3\xad, tota l'ombr\xc3\xadvola des de Piornal fins al port de Tornavacas esta ocupada per una franja continua de roures, f\xc3\xa0cils d'assolir en les rutes per les gorges de San Mart\xc3\xadn, del Infierno o del Bonal. En la vessant de la solana, la menor humitat i major insolaci\xc3\xb3 han redu\xc3\xaft un xic la seva superf\xc3\xadcie, per\xc3\xb2 segueix  sent abundant des del port d'Honduras a de Tornavacas, amb bones representacions de les gorges de Los Buitres i Becedas. Una altra excel\xc2\xb7lent mostra de roureda es localitza en la Serra de San Bernab\xc3\xa9, entre Casas del Casta\xc3\xb1ar i Barrado, amb rutes especifiques des de cadascun dels pobles. En la carretera de El Torno a Cabezabellosa es poden contemplar peus de dimensions excepcionals._NEWLINE_Encara que la roureda \xc3\xa9s essencialment un bosc monoespec\xc3\xadfic, format nom\xc3\xa9s per un roure reboll, s\xc3\xb3n nombrosos els llocs on apareixen peus dispersos o rodals de castanyer (Castanae sativa). En temps passats, el castanyer ocup\xc3\xa0 una gran superf\xc3\xadcie de la Vall del Jerte. Durant segles, el castanyer s'erig\xc3\xad en el principal mitj\xc3\xa0 de vida dels habitants de la vall, fins que l'arribada d'una malaltia, la tinta del castanyer (Phytophthora cinnamomi), que arras\xc3\xa0 la practica totalitat dels castanyers. Avui dia, els castanyers jertenys tenen quasi tots un origen hum\xc3\xa0, amb dos tipus principals segons el seu \xc3\xbas. Per una banda els castanyers per la producci\xc3\xb3 de fusta, destacant el Reboldo de Jerte en l'inici de la ruta de Los Pilones, un atape\xc3\xaft bosc, format per fines tiges de rebrot que creixen darrere els regulars torns de tall. Per altra banda resten els castanyers per a recollir castanya, amb arbres grans, alguns enormes, amb hortes treballades curosament al voltant de tots els pobles. Existeixen exemplars de castanyers centenaris que encara sobreviuen en llocs apartats, com els d'Escondelobos, amb la seva ruta pr\xc3\xb2pia que surt des de Casas del Casta\xc3\xb1ar.\n_START_SECTION_\nLa fauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa fauna de la roureda \xc3\xa9s molt variada. Des dels grans mam\xc3\xadfers com el senglar i, localment, el c\xc3\xa9rvol (entre Piornal i Tornavacas), fins als petits rosegadors. El cabirol, una esp\xc3\xa8cie desapareguda a mitjan segle XX, ha comen\xc3\xa7at a recolonitzar lentament la vall. S\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents els petits carn\xc3\xadvors (guineu, geneta, fagina, teix\xc3\xb3, tur\xc3\xb3 i gat fer), aix\xc3\xad com algunes aus rapinyaires (\xc3\xa0guila cal\xc3\xa7ada, \xc3\xa0guila marcenca, vesper i aligot) i multitud de mitjanes i petites aus gaig, rossinyol, oriol, pins\xc3\xa0 i un llarg etc\xc3\xa8tera)..."