b'\n_START_ARTICLE_\nComunitat educativa\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nTal com recull el diccionari.cat , producte cultural d\'Enciclop\xc3\xa8dia Catalana, el terme "comunitat educativa" est\xc3\xa0 compost per "comunitat" (s.XIV), que prov\xc3\xa9 del substantiu llat\xc3\xad commun\xc4\xadtas i per "educativa" (s.XVII), formaci\xc3\xb3 culta anal\xc3\xb2gica sobre la base del llat\xc3\xad educatusa i participi de educare._NEWLINE_Pel que fa al mot "comunitat" fa refer\xc3\xa8ncia a "qualitat de com\xc3\xba", "reuni\xc3\xb3 dels qui viuen en com\xc3\xba" o "grup social generalment caracteritzat per un vincle territorial i de conviv\xc3\xa8ncia o per una afinitat d\'interessos i de conviccions ideol\xc3\xb2giques" i quant a la paraula "educativa" ve a dir "relatiu o pertanyent a l\'educaci\xc3\xb3" o "que educa, que serveix per a educar"._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, a grans trets i d\'acord amb la Federaci\xc3\xb3 d\'Associacions de mares i Pares d\'Alumnes de Catalunya (FAPAC)es pot dir que una comunitat educativa \xc3\xa9s un grup de persones implicat en el proc\xc3\xa9s educatiu dels i les alumnes amb l\'objectiu no solament d\'impartir coneixements sin\xc3\xb3 de l\'educaci\xc3\xb3 integral dels discents.\n_START_SECTION_\nOrigen i Hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa comunitat educativa va n\xc3\xa9ixer per fomentar la nova participaci\xc3\xb3 activa de la fam\xc3\xadlia en l\'educaci\xc3\xb3, ja que aquesta es trobava enmig de contrastos davant els quals se sentia sobrepassada i es preguntava com respondre a les demandes dels seus fills que estaven fora dels esquemes de les seves pr\xc3\xb2pies experi\xc3\xa8ncies i viv\xc3\xa8ncies. Per aquest motiu no podien promoure aquesta participaci\xc3\xb3 sense tenir en compte la feina de professionals com els pedagogs, els educadors socials, i els mestres o educadors. En definitiva, la fam\xc3\xadlia es trobava buscant nous pilars on assentar una nova identitat. Per conseg\xc3\xbcent, l\'objectiu principal d\'aquesta aportaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s crear un espai de reflexi\xc3\xb3 sobre la necessitat de prendre consci\xc3\xa8ncia de la import\xc3\xa0ncia de la formaci\xc3\xb3 en Educaci\xc3\xb3 Familiar._NEWLINE_Aquesta \xc3\xa8poca presentava un nivell d\'exig\xc3\xa8ncies a l\'educaci\xc3\xb3 familiar i escolar que reclamava la preparaci\xc3\xb3 i formaci\xc3\xb3 d\'un nou estil educador basat en un aprenentatge per viure en comunitat, en la qual pares i professors estan cridats a respondre amb el comprom\xc3\xads de participar en aquesta tasca comuna, cadascun des del seu \xc3\xa0mbit de coneixement i experi\xc3\xa8ncia per atendre les necessitats afectives, cognitives i socials dels nens i tots els implicats en la comunitat educativa i aix\xc3\xad garantir el desenvolupament integral dels infants._NEWLINE_No \xc3\xa9s molta la informaci\xc3\xb3 a l\'abast que ens pugui parlar sobre com va sorgir la comunitat educativa o quina ha estat la seva evoluci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 si que podem saber de la seva exist\xc3\xa8ncia gr\xc3\xa0cies a llibres com Poema Pedag\xc3\xb3gico d\'Anton Semionovich Makarenko, datat entre 1925 i  1935, on aquesta comunitat es troba representada en la col\xc2\xb7lectivitat del grup de joves de la seva col\xc3\xb2nia. En una de les p\xc3\xa0gines del seu llibre parla dels seus alumnes de la seg\xc3\xbcent manera: "Era una comunidad efectiva, era la unidad del movimiento y el trabajo, de la responsabilidad y la ayuda, era la unidad de la tradici\xc3\xb3n."_NEWLINE_Per altra banda, base de dades com Web of Science(WOS) utilitzen o defineixen aquest concepte relacionant-lo en estudis o pr\xc3\xa0ctiques educatives com propostes en educaci\xc3\xb3 o recerques amb l\'objectiu de trobar una educaci\xc3\xb3 eficient. Uns dels exemples sobre aquest \xc3\xbas del terme comunitat educativa ser\xc3\xada "Comprensi\xc3\xb3 del paper que juguen els pares, la cultura i el curr\xc3\xadculum escolar en la socialitzaci\xc3\xb3 de joves dones en temes de salut sexual al sud rural de les comunitats africanes" o "Q\xc3\xbcestions pr\xc3\xa0ctiques de les idees educatives de Martin Luther per a l\'educaci\xc3\xb3 d\'unificaci\xc3\xb3 de les esgl\xc3\xa9sies coreanes" .\n_START_SECTION_\nComunitat educativa del s.XXI\n_START_PARAGRAPH_\nCom ha de ser el perfil del docent d\'avui dia? I el paper dels pares? I com han d\'actuar els /les alumnes? Aquestes q\xc3\xbcestions es poden resoldre establint relacions amb el curr\xc3\xadculum competencial a l\'aula en base tant al Decret 119/2015, de 23 de juny, d\'ordenaci\xc3\xb3 dels ensenyaments de l\'educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria com el Decret 187/2015, de 25 d\'agost, d\'ordenaci\xc3\xb3 dels ensenyaments de l\'educaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria obligat\xc3\xb2ria._NEWLINE_L\'equip docent ha de ser un espai de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3, de reflexi\xc3\xb3 pedag\xc3\xb2gica i d\'aprenentatge mutu i ha de fomentar en els infants la iniciativa, la curiositat, l\'esperit cr\xc3\xadtic, la creativitat i el gust per aprendre. Han d\'afavorir tamb\xc3\xa9 que tots els alumnes aprenguin m\xc3\xa9s i millor i de forma equitativa, potenciar el treball per compet\xc3\xa8ncies, consolidar un sistema educatiu inclusiu i desenvolupar l\'acci\xc3\xb3 tutorial per contribuir el creixement personal de cada alumne. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s hauran de prioritzar els coneixements b\xc3\xa0sics i afavorir l\'autonomia en l\'aprenentatge. Aix\xc3\xad doncs els coneixements s\'han de caracteritzar per ser transferibles, significatius i permanents, productius i funcionals per, d\'aquesta manera, preparar als alumnes com a futurs ciutadans d\'un m\xc3\xb3n en constant canvi._NEWLINE_Encara m\xc3\xa9s, les decisions educatives s\'han de centrar en l\'alumne i les seves necessitats i interessos, han d\'utilitzar estrat\xc3\xa8gies de treball cooperatiu per aix\xc3\xad tamb\xc3\xa9 flexibilitzar el context d\'aprenentatge i minimitzar les barreres d\'acc\xc3\xa9s a aquest._NEWLINE_Per tot aix\xc3\xb2, els centres s\'han de caracteritzar per gaudir de certa autonomia tant pedag\xc3\xb2gica com organitzativa._NEWLINE_Els alumnes, en canvi, han de ser els protagonistes del seu aprenentatge i, al mateix temps, capa\xc3\xa7os d\'adquirir coneixements de la forma m\xc3\xa9s aut\xc3\xb2noma possible, comprendre\'ls i aplicar-los sobre la realitat. El seu paper \xc3\xa9s donar el m\xc3\xa0xim dins les seves possibilitats i tractar d\'identificar el que han apr\xc3\xa8s i les seves dificultats. Endem\xc3\xa9s han d\'estar disposats a indagar, fer activitats de recerca i treballar en equip. A m\xc3\xa9s, la comunicaci\xc3\xb3 ha d\'estar basada en tot moment en el respecte._NEWLINE_I per \xc3\xbaltim per\xc3\xb2 no menys important, els pares com a primers educadors tenen una funci\xc3\xb3 molt important en el proc\xc3\xa9s d\'aprenentatge dels infants, la d\'implicar-se en el seguiment de l\'evoluci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica i personal dels seus fills i la participaci\xc3\xb3 en el funcionament del centre. Encara m\xc3\xa9s, es tracta d\'establir un pont de confian\xc3\xa7a entre pares i educadors que els converteixi en interlocutors i aix\xc3\xad els continguts treballats a l\'escola, per exemple, es puguin veure refor\xc3\xa7ats a casa en forma de valors tal com recull el Projecte Escola i Fam\xc3\xadlia.\n_START_SECTION_\nComunitat educativa i comunitat escolar\n_START_PARAGRAPH_\nSovint s\'acostuma a confondre ambd\xc3\xb3s termes, comunitat educativa i comunitat escolar, i tractar-los err\xc3\xb2niament com a sin\xc3\xb2nims. Quan parlem de comunitat educativa ens estem referint a la comunitat escolar? Doncs no, tal com diu el Projecte de Llei d\'Educaci\xc3\xb3 de Catalunya, t\xc3\xadtol III, article 19 "La comunitat educativa est\xc3\xa0 formada per les persones i institucions que intervenen en el proc\xc3\xa9s educatiu. La comunitat escolar est\xc3\xa0 inclosa en la comunitat educativa."_NEWLINE_S\'ha de tenir clar que quan parlem de comunitat educativa ens estem referint a totes les persones, grups, entitats i serveis implicats en la tasca educativa, fem refer\xc3\xa8ncia a tot l\'entorn. En canvi, quan parlem de comunitat escolar nom\xc3\xa9s comptem amb els aspectes relacionats amb l\'escola i l\'\xc3\xa0mbit escolar.\n_START_SECTION_\nLegislaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabL\'educaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\'arma m\xc3\xa9s poderosa per canviar el m\xc3\xb3n\xc2\xbb (Nelson Mandela, 2003). Com b\xc3\xa9 deia aquest advocat, activista, pol\xc3\xadtic i filantrop sud-afric\xc3\xa0, l\'educaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\'eina fonamental per transformar el m\xc3\xb3n que vivim. La reforma educativa va lligada a la pol\xc3\xadtica i als interessos de qui est\xc3\xa0 al poder i com a mostra tenim que en cada canvi de govern la primera cosa que s\'ha modificat respecte a l\'anterior ha estat l\'educaci\xc3\xb3._NEWLINE_Des dels anys 70, en finalitzar el Franquisme, s\xc3\xb3n moltes les lleis i les reformes que s\'han donat en l\'\xc3\xa0mbit de l\'educaci\xc3\xb3. Concretament s\'han viscut 7 reformes en l\'educaci\xc3\xb3 en un per\xc3\xadode tan sols de 35 anys; comen\xc3\xa7ant per la Llei General d\'Educaci\xc3\xb3 (LGE) l\'any 1970 i acabant per la Llei Org\xc3\xa0nica per a la Millora de la Qualitat Educativa (LOMQE), o LOMCE en castell\xc3\xa0, l\'any 2013._NEWLINE_S\'han fet i es fan molts esfor\xc3\xa7os a molts nivells per democratitzar l\'acc\xc3\xa9s a l\'educaci\xc3\xb3 per a tots i al llarg de la vida, passant per l\'aparici\xc3\xb3 de diverses lleis com la LOECE (1980), la LODE (1985), la LOGSE (1992), la LOPEG (1995), la LOCE (2003) i la LOE (2006) que evidencien clarament que \xc3\xa9s necessari repensar i recuperar l\'educaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s urgent un consens pol\xc3\xadtic i una reforma educativa general i definitiva que vegi l\'educaci\xc3\xb3 com un b\xc3\xa9 en si mateixa, molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels interessos econ\xc3\xb2mics i pol\xc3\xadtics particulars i que respecti tots i cadascun dels articles dels drets humans, sobretot l\'article 26 que diu aix\xc3\xad "Tota persona t\xc3\xa9 dret a l\'educaci\xc3\xb3".\n_START_SECTION_\nLleis catalanes\n_START_PARAGRAPH_\nLa LEC, Identificada com Llei 12/2009, del 10 de juliol, d\'educaci\xc3\xb3 (DOGC 16 de juliol; entrada en vigor dia 17 de juliol de 2009) l\'\xc3\xbaltima i m\xc3\xa9s recent llei promulgada i situada en el context de la Confer\xc3\xa8ncia Nacional d\'Educaci\xc3\xb3 (2002), el Pacte Nacional per l\'Educaci\xc3\xb3 (2006) i l\'Estatut d\'Autonomia de Catalunya (2006) estableix el Servei d\'Educaci\xc3\xb3 de Catalunya i la carta de comprom\xc3\xads educatiu. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, aquesta llei d\'abast integral aposta per la millora de l\'\xc3\xa8xit escolar, estableix mecanismes comuns a tots els centres per assolir una escolaritzaci\xc3\xb3 equilibrada i defensa una avaluaci\xc3\xb3 constant dels centres, entre altres caracter\xc3\xadstiques._NEWLINE_Tot seguit, la LEC distingeix la comunitat educativa de la comunitat escolar, definint la primera com un grup de persones format per alumnes, pares i mares, professors i altres professionals educatius en el centre, PAS, representants municipals, titulars dels centres privats, administraci\xc3\xb3 educativa, administraci\xc3\xb3 local, altres agents territorials, socials, etc. i la segona \xc3\xbanicament com alumnes, pares i mares, professorat i professionals educatius del centre, PAS, representants municipals i titulars dels centres privats._NEWLINE_Un altre punt \xc3\xa9s la carta de comprom\xc3\xads que s\'ha comentat inicialment, document que potencia la participaci\xc3\xb3 i la implicaci\xc3\xb3 de les fam\xc3\xadlies i facilita la coher\xc3\xa8ncia i cohesi\xc3\xb3 entre l\'educaci\xc3\xb3 a l\'\xc3\xa0mbit familiar i l\'escolar.\n_START_SECTION_\nLleis espanyoles\n_START_PARAGRAPH_\nEn canvi la LOMQE (Llei Org\xc3\xa0nica per a la Millora de la Qualitat Educativa), llei vigent actualment, identificada com Llei Org\xc3\xa0nica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa \xc3\xa9s caracter\xc3\xadstica per trets molt diferents com la primacia del castell\xc3\xa0, la centralitzaci\xc3\xb3 de l\'estat, la import\xc3\xa0ncia de la religi\xc3\xb3, l\'exist\xc3\xa8ncia de rev\xc3\xa0lides i avaluacions cont\xc3\xadnues, la segregaci\xc3\xb3 de l\'alumnat tant per nivell (podent accedir a un FP a l\'edat de15 anys) com per sexe, defensa una escola menys participativa i participada (en aquest cas tant la comunitat escolar com la comunitat educativa perden la for\xc3\xa7a que tenien per a la presa de decisions i organitzacions i passen a ser \xc3\xbanicament lloc de consulta), refor\xc3\xa7 del paper del director (membre escollit pel govern), canvien les condicions dels funcionaris (augmenten tamb\xc3\xa9 l\'horari lectiu i la r\xc3\xa0tio d\'alumnes per aula) i menys participaci\xc3\xb3 de les fam\xc3\xadlies.'