b'\n_START_ARTICLE_\nTeoria de l\'elecci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria de l\'elecci\xc3\xb3 o opci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica \xc3\xa9s una teoria econ\xc3\xb2mica i pol\xc3\xadtica que tracta de lligar l\'economia amb la pol\xc3\xadtica a trav\xc3\xa9s de l\'estat, ent\xc3\xa8s com la suma de voluntats individuals, per saber quins s\xc3\xb3n els factors que determinen quines s\xc3\xb3n les pol\xc3\xadtiques que tria l\'estat d\'entre les diferents opcions que a aquest se li presenten. Es divideix en \xc2\xabelecci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica positiva\xc2\xbb, que estudia les decisions col\xc2\xb7lectives o p\xc3\xbabliques dels agents pol\xc3\xadtics, i en \xc2\xabeconomia pol\xc3\xadtica constitucional\xc2\xbb, que pret\xc3\xa9n desenvolupar un marc institucional que disminueixi el poder pol\xc3\xadtic davant la societat civil._NEWLINE_Partint de l\'individualisme metodol\xc3\xb2gic, sost\xc3\xa9 la premissa que el comportament dels bur\xc3\xb2crates i pol\xc3\xadtics \xc3\xa9s maximitzador del pressupost p\xc3\xbablic, at\xc3\xa8s que principalment tracten de satisfer els seus propis interessos, i despr\xc3\xa9s cerquen el benestar social. A m\xc3\xa9s, estudia les eleccions fora del mercat, \xc3\xa9s a dir, eleccions com a proc\xc3\xa9s social que involucra els individus, independentment de la seva voluntat per prendre decisions col\xc2\xb7lectives i p\xc3\xbabliques._NEWLINE_En general, estudia les "errades del govern" com una resposta davant d\'aquells que sostenen que el govern ha d\'intervenir davant de les denominades fallades de mercat; aix\xc3\xad, postula que l\'evid\xc3\xa8ncia assenyalaria el govern -i no al mercat- com l\'ens que ha de ser limitat o redu\xc3\xaft pel benestar de la societat.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nSegons un economista anomenat James M. Buchanan, era possible l\'aplicaci\xc3\xb3 i l\'extensi\xc3\xb3 de la teoria econ\xc3\xb2mica a les opcions pol\xc3\xadtiques i governamentals, i estendre l\'esmentada teoria a les decisions dels ciutadans als efectes de fer possible l\'elecci\xc3\xb3 entre les diverses opcions existents al "mercat pol\xc3\xadtic". L\'esmentada teoria li va valer el premi Nobel d\'Economia el 1986._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, i com a resultat de l\'an\xc3\xa0lisi abans esmentada, Buchanan va proposar que les decisions pol\xc3\xadtiques, que s\xc3\xb3n les realitzades pels estaments de l\'Estat encarregats del gestionar l\'aparell estatal, necess\xc3\xa0riament generen costos als particulars i a la societat en el seu conjunt. Aix\xc3\xad mateix, les decisions pol\xc3\xadtiques no li costen a l\'Estat com a tal, sin\xc3\xb3 a tots els que es troben sota el domini de l\'esmentat estat. El cost de la presa de decisi\xc3\xb3 es convertiria, llavors, en un factor que influeix decididament en l\'efici\xc3\xa8ncia i els efectes de la decisi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica._NEWLINE_Com a resultat de la constataci\xc3\xb3 referida en els par\xc3\xa0grafs precedents, i donats que els Estats administren b\xc3\xa9ns i fons, els quals per definici\xc3\xb3 s\xc3\xb3n p\xc3\xbablics, ell creu que el poble hauria de tenir la possibilitat de rec\xc3\xb3rrer a mecanismes previstos per la llei i d\'obligatori compliment, que li permetessin de controlar i intervenir en les decisions dels actors p\xc3\xbablics._NEWLINE_Pret\xc3\xa9n explicar, des del seu punt de vista personal, diversos fen\xc3\xb2mens pol\xc3\xadtics i jur\xc3\xaddics que es donen en la realitat, la ra\xc3\xb3 per la qual les normes jur\xc3\xaddiques constitucionals s\'han d\'elaborar de tal manera que permetin un adequat control del comportament de l\'Estat per part de l\'electorat i, a m\xc3\xa9s, entendre tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8 l\'esmentat control resulta indispensable.\n_START_SECTION_\nEl rol de la constituci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest ordre d\'idees, s\xc3\xb3n les constitucions dels Estats les encarregades de fer possible l\'esmentat control. Aix\xc3\xb2, que tamb\xc3\xa9 sembla una veritat evident, no s\'ha tingut en compte en la majoria dels pa\xc3\xafsos en els quals hi ha una norma constitucional m\xc3\xa9s o menys coherent. _NEWLINE_I \xc3\xa9s que en realitat lluny de configurar i/o de regular adequadament mecanismes de fiscalitzaci\xc3\xb3 entre electors i governs, les constitucions pol\xc3\xadtiques de les diverses nacions elaboren \xc3\xbanicament controls a l\'interior de l\'Estat, emparats en el concepte de separaci\xc3\xb3 de poders, concepte que resulta ser un pressupost necessari, per\xc3\xb2 que no resulta ser suficient per conjurar la possibilitat d\'un r\xc3\xa8gim autoritari.\n_START_SECTION_\nComportament del funcionariat\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop aplicada l\'an\xc3\xa0lisi econ\xc3\xb2mica al comportament del funcionari p\xc3\xbablic, l\'autor conclou que aquest, com a \xc3\xa9sser racional, busca maximitzar la utilitat del seu c\xc3\xa0rrec, \xc3\xa9s a dir, obtenir el m\xc3\xa0xim profit d\'aquest. I, com a resultat d\'aix\xc3\xb2, quan el funcionari \xc3\xa9s un pol\xc3\xadtic amb un c\xc3\xa0rrec important, aquest buscar\xc3\xa0 crear les condicions adequades per poder ser reelegit, aix\xc3\xad com per procurar elevar la quota de poder de la qual gaudeix. _NEWLINE_A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aix\xc3\xb2, creo que pot deduir que l\'Estat tendeix necess\xc3\xa0riament a elevar el poder material de qu\xc3\xa8 gaudeix i li sembla una utopia, considerar que l\'estat podr\xc3\xa0 controlar-se a si mateix de manera espont\xc3\xa0nia, encara que hi hagi, en el seu interior, mecanismes de fiscalitzaci\xc3\xb3 entre els \xc3\xb2rgans que el componen.'