b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandr Bogd\xc3\xa0nov\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nBogd\xc3\xa0nov va servir en la Primera Guerra Mundial com a metge militar en un hospital i no va exercir cap paper en la caiguda de l\'Imperi Rus. Despr\xc3\xa9s que els bolxevics prenguessin el poder l\'octubre de 1917, va refusar formar part de la celebraci\xc3\xb3 general i va denunciar que el nou r\xc3\xa8gim era similar al govern desp\xc3\xb2tic i arbitrari d\'Aleksei Araktx\xc3\xa8iev a la d\xc3\xa8cada del 1820. Entre 1913 i 1922 va estar immers en la redacci\xc3\xb3 d\'un ampli tractat filos\xc3\xb2fic, titulat Tectolog\xc3\xada: L\'organitzaci\xc3\xb3 universal de la ci\xc3\xa8ncia, en rus: \xd0\xa2\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd1\x8f \xe2\x80\x94 \xd0\x92\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbe\xd0\xb1\xd1\x89\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb0\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x83\xd0\xba\xd0\xb0, en el qual es van anticipar moltes de les idees b\xc3\xa0siques de l\'an\xc3\xa0lisi de sistemes, m\xc3\xa9s tard explorats per la cibern\xc3\xa8tica. En 1918 es va convertir en professor d\'economia de la Universitat Estatal de Moscou i director de la recentment establerta Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies Socials de l\'URSS._NEWLINE_Entre 1918 i 1920 va ser el fundador i l\xc3\xadder te\xc3\xb2ric del moviment art\xc3\xadstic proletari conegut com a Proletkult.  En les seves lectures i articles invocar la destrucci\xc3\xb3 total de la "vella cultura burgesa" a favor d\'una "cultura prolet\xc3\xa0ria pura" per al futur Al principi el Proletkult, com altres moviments culturals de tall radical de l\'\xc3\xa8poca, va tenir suport financer de les autoritats bolxevics, per\xc3\xb2 a partir de 1919 la direcci\xc3\xb3 bolxevic es va tornar hostil i l\' 1 de desembre de 1920 el diari Pravda va publicar un article on denunciava Proletkult com una organitzaci\xc3\xb3 petit-burgesa que operava fora de les institucions sovi\xc3\xa8tiques i, per tant, era un refugi per a "elements socialment estranys". Posteriorment, aquell mateix mes, el president de Proletkult va ser destitu\xc3\xaft i Bogd\xc3\xa0nov va perdre la seva cadira al Comit\xc3\xa8 Central del PCUS. Es va retirar de l\'organitzaci\xc3\xb3 per complet un any m\xc3\xa9s tard._NEWLINE_A l\'estiu de 1923 la policia secreta sovi\xc3\xa8tica el va arrestar per sospita de pert\xc3\xa0nyer al grup Rabotxaia Pravda, en rus: \xd0\xa0\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb4\xd0\xb0 ("La veritat dels treballadors")que estava sent investigat en aquell moment. Va demanar ser entrevistat per F\xc3\xa8liks Dzerjinski, a qui va explicar que, tot i compartir diversos punts de vista amb Rabotxaia Pravda, no tenia cap associaci\xc3\xb3 formal amb ells. El 13 d\'octubre va ser alliberat, despr\xc3\xa9s d\'estar detingut cinc setmanes.\n_START_SECTION_\nObres i teoria\n_START_PARAGRAPH_\nBukharin escrigu\xc3\xa9 a l\xe2\x80\x99obituari de Bogdanov que va tenir una import\xc3\xa0ncia extraordin\xc3\xa0ria per al desenvolupament del Partit, que fou un dels m\xc3\xa9s eminents te\xc3\xb2rics del Partit, que fou l\xe2\x80\x99home m\xc3\xa9s culte de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca de la revoluci\xc3\xb3 bolxevic i que molts devien la seva cultura a la lectura de les seves obres. _NEWLINE_A m\xc3\xa9s de ser un l\xc3\xadder revolucionari, fou un influent intel\xc2\xb7lectual, fil\xc3\xb2sof i exegeta de l\'obra de Karl Marx, economista, metge i investigador, a m\xc3\xa9s de novel\xc2\xb7lista i polemista. Se li deu la primera traducci\xc3\xb3 en llengua russa del Capital de Marx.\n_START_SECTION_\nTeoria de l\'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nEl pensament pol\xc3\xadtic de Bogd\xc3\xa0nov s\xe2\x80\x99expressa de manera org\xc3\xa0nica en la "plataforma" del grup Vpered. En realitat \xc3\xa9s un document pr\xc3\xa0ctic que explica anal\xc3\xadticament com s\xe2\x80\x99hauria d\xe2\x80\x99organitzar el partit. Despr\xc3\xa9s del Qu\xc3\xa8 fer? de Lenin era el text m\xc3\xa9s profund sobre l\'organitzaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99agitaci\xc3\xb3 i la propaganda. _NEWLINE_En primer lloc, es confirma la idea bolxevic que el partit est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft nom\xc3\xa9s per l\'avantguarda conscient i organitzada del proletariat. Tamb\xc3\xa9 es constata que, despr\xc3\xa9s de la Revoluci\xc3\xb3 de 1905, els intel\xc2\xb7lectuals van abandonar el Partit. D\'altra banda, la "plataforma" vol que el proletariat aprengui a dirigir el seu propi moviment. Per tant, cal una feina a diversos nivells: cal formar quadres de partit, cal preparar treballadors activistes i cal educar les masses treballadores_NEWLINE_. _NEWLINE_La formaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99activistes est\xc3\xa0 confiada als cercles de propaganda locals que, amb cursos d\xe2\x80\x99uns mesos preparen, agitadors especialitzats per a propagandistes de f\xc3\xa0briques, campanyes o editors de diaris locals: els ensenyen els fonaments de l\xe2\x80\x99economia pol\xc3\xadtica i el socialisme cient\xc3\xadfic, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa8cniques d\'organitzaci\xc3\xb3 i d\xe2\x80\x99agitaci\xc3\xb3. Els que estiguin destinats a ensenyar en cercles de propaganda, al seu torn, tamb\xc3\xa9 han d\'\xc3\xa9sser instru\xc3\xafts en cercles de propagandistes, on ensenyen quadres de partit. _NEWLINE_La tasca d\xe2\x80\x99educar les masses, atesa la seva il\xc2\xb7legalitat i, per tant, la seva clandestinitat, s\xe2\x80\x99ha de desenvolupar sobretot per escrit, en particular a trav\xc3\xa9s del diari clandest\xc3\xad local. El diari haur\xc3\xa0 de publicar les not\xc3\xadcies locals recollides a trav\xc3\xa9s dels treballadors de les diverses f\xc3\xa0briques, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 les novetats internacionals obtingudes a trav\xc3\xa9s de les biblioteques, aix\xc3\xad com literatura d\'entreteniment. Si el diari local no es pot organitzar, la propaganda s\'ha de fer mitjan\xc3\xa7ant opuscles i fulletons._NEWLINE_Al seu torn, els millors estudiants dels cercles de propaganda han de ser enviats a l\' \xc2\xabescola superior socialdem\xc3\xb2crata d\'agitaci\xc3\xb3\xc2\xbb per formar els nous quadres d\'extracci\xc3\xb3 treballadora. La primera d\xe2\x80\x99aquestes escoles es va obrir a Capri (agost-desembre de 1909) i a Bolonya (novembre de 1910 a mar\xc3\xa7 de 1911). _NEWLINE_L\xe2\x80\x99elaboraci\xc3\xb3 dels programes es fa de manera que comen\xc3\xa7a des de baix. Per tant, es comen\xc3\xa7a amb q\xc3\xbcestionaris formulats per les organitzacions locals als treballadors per con\xc3\xa8ixer les seves necessitats, i despr\xc3\xa9s es produir\xc3\xa0 una reelaboraci\xc3\xb3 a nivell de confer\xc3\xa8ncies regionals i finalment del Comit\xc3\xa8 Central. L\xe2\x80\x99objectiu final \xc3\xa9s educar el proletariat per organitzar-se en un moviment revolucionari._NEWLINE_Per tant, la "plataforma" critica les actituds autorit\xc3\xa0ries i intolerants (amb una gens dissimulada refer\xc3\xa8ncia a Lenin) que condueixen a l\'h\xc3\xa0bit de no q\xc3\xbcestionar l\'autoritat dels m\xc3\xa0xims dirigents del Partit: tot aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s negatiu per a les masses que, en comptes d\'aix\xc3\xb2, han d\'aprendre a autogovernar-se.\n_START_SECTION_\nTeoria de la cultura prolet\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nBogd\xc3\xa0nov fou tamb\xc3\xa9 un influent te\xc3\xb2ric de la cultura prolet\xc3\xa0ria. El 1910 va escriure el manifest program\xc3\xa0tic Tasques culturals del nostre temps, en el qual esperava el naixement d\xe2\x80\x99una nova intel\xc2\xb7ligu\xc3\xa8ntsia sorgida de les files del proletariat i proposava la creaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una enciclop\xc3\xa8dia prolet\xc3\xa0ria, que havia d\'assolir la tasca d\xe2\x80\x99unificaci\xc3\xb3 cultural com havia fet l\'Encyclop\xc3\xa9die dels il\xc2\xb7luministes a l\xe2\x80\x99hora de preparar la Revoluci\xc3\xb3 Francesa. _NEWLINE_Va donar suport amb for\xc3\xa7a al moviment Proletkult, que ell mateix havia ajudat a desenvolupar en l\'\xc3\xa8poca de l\'escola de Capri, que tenia com a objectiu la destrucci\xc3\xb3 total de la "vella cultura burgesa" a favor d\'una "pura cultura prolet\xc3\xa0ria". De fet, l\'objectiu de Bogd\xc3\xa0nov no era nom\xc3\xa9s formar quadres de partit efectius, sin\xc3\xb3 sobretot educar socialistes conscients, ja que la revoluci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s possible si els treballadors en s\xc3\xb3n conscients, i l\'hegemonia pol\xc3\xadtica pressuposa l\'hegemonia cultural. _NEWLINE_Bogdanov no acceptava la idea marxista que la cultura seria una mera "superestructura" respecte a l\'economia. La visi\xc3\xb3 bogdanoviana era m\xc3\xa9s dial\xc3\xa8ctica: pensava que la cultura, la ideologia, consistia en l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 de les classes socials i la producci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, la cultura est\xc3\xa0 determinada pel tipus d\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de la societat, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s cert que s\xe2\x80\x99hi retroalimenta, perqu\xc3\xa8 la ci\xc3\xa8ncia i la tecnologia determinen les t\xc3\xa8cniques de producci\xc3\xb3, que al seu torn creen classes socials. Per tant, la cultura \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria en la mesura en qu\xc3\xa8 la vida econ\xc3\xb2mica i una societat sense cultura no podrien viure.   _NEWLINE_La cultura prolet\xc3\xa0ria comen\xc3\xa7a a la vida di\xc3\xa0ria en fam\xc3\xadlia i al partit. En ambdues institucions, Bogd\xc3\xa0nov deplorava els residus de l\xe2\x80\x99autoritarisme: dels marits envers les  mullers, dels pares envers els fills, dels dirigents del partit envers els seus membres. _NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, l\xe2\x80\x99ambici\xc3\xb3 de Bogd\xc3\xa0nov era desenvolupar una filosofia prolet\xc3\xa0ria, una ci\xc3\xa8ncia prolet\xc3\xa0ria i un art proletari. Tanmateix, no hauria d\xe2\x80\x99haver estat una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de disciplines separades, ja que la separaci\xc3\xb3 era pr\xc3\xb2pia de la cultura burgesa, sin\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una cultura unificada: els m\xc3\xa8todes de recerca de les diverses disciplines haurien d\xe2\x80\x99haver estat aclarits per descobrir els elements que les unifiquen. _NEWLINE_La cultura \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 de les relacions t\xc3\xa8cniques de producci\xc3\xb3 (relaci\xc3\xb3 entre l\xe2\x80\x99home i la natura) i econ\xc3\xb2miques (relacions entre homes). \xc3\x89s la cultura que forma les classes socials, ja que \xc3\xa9s consci\xc3\xa8ncia de les relacions de producci\xc3\xb3. I Bogd\xc3\xa0nov precisa que la divisi\xc3\xb3 en classes no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s un fet econ\xc3\xb2mic, sin\xc3\xb3 cultural, ja que cada classe desenvolupa la seva pr\xc3\xb2pia ideologia. _NEWLINE_La tasca d\'elaborar la consci\xc3\xa8ncia de classe nom\xc3\xa9s la pot fer la classe treballadora, basada en la seva pr\xc3\xb2pia experi\xc3\xa8ncia, i no pot ser proporcionada al proletariat per la intel\xc2\xb7ligu\xc3\xa8ntsia petitburgesa dels funcionaris del partit, definida per ell com a "corbs blancs", com passa, en canvi, en el model lenini\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nDesacords amb Lenin i Plekh\xc3\xa0nov en l\'exegesi de Marx\n_START_PARAGRAPH_\nEl pensament de Bogd\xc3\xa0nov intenta superar l\xe2\x80\x99 esquematisme positivista engelsi\xc3\xa0, i proposa un materialisme dial\xc3\xa8ctic d\xe2\x80\x99acord amb els descobriments cient\xc3\xadfics m\xc3\xa9s recents i amb la filosofia empiriocr\xc3\xadtica d\'Ernst Mach i de Richard Avenarius._NEWLINE_Contra aquest expl\xc3\xadcit allunyament del marxisme ortodox, Plekh\xc3\xa0nov va atacar Bogdanov a  La cr\xc3\xadtica dels nostres cr\xc3\xadtics, on l\'acusava d\'esser un seguidor de Mach en lloc de Marx, i argumentava que la filosofia de Bogd\xc3\xa0nov era la de tots els bolxevics. _NEWLINE_Bogd\xc3\xa0nov es va defensar observant que ell ja no era un seguidor de Mach, en la mesura en que el mateix Plekh\xc3\xa0nov no ho fos de D\'Holbach,, en refer\xc3\xa8ncia al text principal de Plekh\xc3\xa0nov, La concepci\xc3\xb3 materialista de la hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_Lenin inicialment havia adm\xc3\xa8s que no era un expert en filosofia. Posteriorment, per evitar l\xe2\x80\x99equaci\xc3\xb3 duta a terme pels menxevics entre el bogdanovisme i el bolxevisme, va publicar el fam\xc3\xb3s libel Materialisme i empiriocriticisme, on repetia els arguments de Plekh\xc3\xa0nov. _NEWLINE_Bogd\xc3\xa0nov respongu\xc3\xa9 amb el pamflet Fe i ci\xc3\xa8ncia, en qu\xc3\xa8 contestava per primer cop la incorrecci\xc3\xb3 de Lenin, que li atribu\xc3\xafa a ell i a Mach idees diferents de les que propugnaven en realitat. Tamb\xc3\xa9 destacava les incongru\xc3\xa8ncies i les concepcions parareligioses de Lenin (el veritable objecte de la disputa era la teoria de la reflexi\xc3\xb3 que Bogd\xc3\xa0nov i altres fil\xc3\xb2sofs marxistes van demostrar que era una deformaci\xc3\xb3 del marxisme per part de Plekh\xc3\xa0nov, i consentida per Lenin).\n_START_SECTION_\nNovel\xc2\xb7lista de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nBogdanov tamb\xc3\xa9 va ser el m\xc3\xa9s important escriptor de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 russa abans de la revoluci\xc3\xb3 amb dues novel\xc2\xb7les: L\'estrella roja (en rus: \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xb7\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xb7\xd0\xb4\xd0\xb0 Kr\xc3\xa0snaia zvezd\xc3\xa0, 1908),  que va tenir un gran \xc3\xa8xit i la seq\xc3\xbcela va ser L\'enginyer Menni (en rus: \xd0\x98\xd0\xbd\xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x80 \xd0\x9c\xd1\x8d\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb8 Injener Menni, 1912) ambientat en un planeta Mart des de la societat socialista ut\xc3\xb2pica._NEWLINE_L\'estrella roja fou un un gran \xc3\xa8xit editorial, i se n\'imprimiren centenars de milers d\xe2\x80\x99exemplars. A la novel\xc2\xb7la es prefigura una societat extraterrestre on finalment s\'ha realitzat un socialisme perfecte, i \xc3\xa9s de fet una descripci\xc3\xb3 precisa i popular de la teoria bogdanoviana de l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3. Es descriuen les diverses fases de la vida humana en la societat ideal: educaci\xc3\xb3, fam\xc3\xadlia, alimentaci\xc3\xb3, vellesa, malaltia, mort. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 harm\xc3\xb2nica de la societat col\xc2\xb7lectivista es deu a una planificaci\xc3\xb3 eficient que basa les seves decisions en un aparell estad\xc3\xadstic capil\xc2\xb7lar, que registra totes les dades econ\xc3\xb2miques i, despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99haver-les processat, indica a les f\xc3\xa0briques les quantitats a produir, als aturats en quina f\xc3\xa0brica trobar feina, etc., per\xc3\xb2 deixant tothom lliure per triar. Les dades entrants i sortints es transmeten mitjan\xc3\xa7ant senyals el\xc3\xa8ctrics. _NEWLINE_La novel\xc2\xb7la tamb\xc3\xa9 cont\xc3\xa9 diverses refer\xc3\xa8ncies tant a la teoria de la tecnologia com a les tecnologies per a la realitzaci\xc3\xb3 de transfusions de sang.'