b'\n_START_ARTICLE_\nPascual P\xc3\xa9rez i Mart\xc3\xadnez\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa0ixer el 24 de novembre de 1857 en Alacant al carrer del Diluvi, darrere a la murralla que recorria la, hui, avinguda d\'Alfonso X el Savi. Membre d\'una fam\xc3\xadlia de comerciants, quan estudiava els estudis primaris a l\'escola p\xc3\xbablica es va decidir amb determinaci\xc3\xb3 que volia ser metge i, mentre estava en l\'Insitut de Segona Ensenyan\xc3\xa7a, aleshores en la Casa de l\'Assegurada, treballava de qualsevol cosa en l\'antic Hospital (1853) de la Benefic\xc3\xa8ncia provincial al barri de Sant Antoni, amb el perm\xc3\xads del seu director Vicente Navarro i va obtenir el t\xc3\xadtol de "practicant inter\xc3\xad" en 1874._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de finalitzar el batxillerat es va anar a Madrid a estudiar a la Facultat de Medicina de San Carlos (al costat del antic Hospital Cl\xc3\xadnic San Carlos) on es va llicenciar en Medicina i Cirurgia en 1879. En l\'any 1880 es va casar amb Mercedes Dagnino i Garrig\xc3\xb3s, germana del seu company Juan, i neboda del constructor dels anomenats Pous de Garrig\xc3\xb3s. Va comen\xc3\xa7ar a treballar per a la Benefic\xc3\xa8ncia municipal sense cobrar com "metge inter\xc3\xad" i com el municipi volia crear un cos m\xc3\xa9dic estable, prompte es va inaugurar la primera Casa de Socors d\'Alacant, creat per l\'alcalde Carlos Chorro, en la part posterior del Ajuntament d\'Alacant, en els baixos de la, hui, pla\xc3\xa7a de la Santa Fa\xc3\xa7 en 1883 amb els metges Vicente Segu\xc3\xad, Luis Mauricio i Chorro, Antonio Bernabeu, Francisco Ben\xc3\xadtez, Francisco Albero, el seu cu\xc3\xb1at Juan Dagnino i ell mateix. A m\xc3\xa9s va ser metge al primer dispensari de la Creu Roja Espanyola provincial, fundada en Alacant en 1885 amb president del comit\xc3\xa8 Modesto Miralles de Imperial i secretari Luis Dagnino.  Pel municipi va ser "inter\xc3\xad" fins que guanya la pla\xc3\xa7a de "metge numerari" en qualitat de cap de Puericultura del recent creat Cos m\xc3\xa9dic de la Benefic\xc3\xa8ncia en 1886 i va ser uno dels 7 fundadors del Col\xc2\xb7legi de Metges d\'Alacant; a m\xc3\xa9s va ingresar al Institut M\xc3\xa9dic Valenci\xc3\xa0 a 1894._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va ser membre de la Junta municipal i de la provincial d\'Alacant de Sanitat, i a poc a poc va anar especialitzant-se en Puericultura i d\'altra banda en Dermatologia, per tamb\xc3\xa9 va haver de treballar com inspector de Sanitat en les epidemies com Tuberculosi, Grip... Per eixa \xc3\xa8poca ja vivia en el seu edifici al carrer de Sant Isidre entre la Cocatedral de Sant Nicolau de Bari i la Rambla (que seria la seu del Col\xc2\xb7legi anys despr\xc3\xa9s). En la vida institucional del Col\xc2\xb7legi de Metges a Alacant es va implicar totalment, va ocupar els c\xc3\xa0rrecs de vicepresident, secretari i president de 1909 fins 1912, i tamb\xc3\xa9 publicant treballs. En la Creu Roja tamb\xc3\xa9, on arribaria a ser vicepresident en 1911._NEWLINE_El desgraciat accident de tren del 4 d\'octubre de 1912, ocasionat per el descarrilament del correu d\'Andalucia a la alacantina "Estaci\xc3\xb3 de Madrid"  quan la locomotora va travessar el vest\xc3\xadbul de l\'estaci\xc3\xb3 i eixir a la v\xc3\xada p\xc3\xbablica, ferint i matant gent, va demostrar el seu coratge a tots atenent les v\xc3\xadctimes incl\xc3\xbas davall de la locomotora amb l\'ajuda de l\'enginyer Aniceto Aznar. A petici\xc3\xb3 de l\'alcalde Federico Soto Moll\xc3\xa1 l\'Ajuntament va sol\xc2\xb7licitar la \xc2\xabCreu de Benefic\xc3\xa8ncia\xc2\xbb de 1\xc2\xaa classe,  pel seus comportaments (Orde extinta atorgada per diversos motius, un dels quals ho assumeix la nova Orde Civil de Sanitat i un altre l\'Orde del M\xc3\xa8rit Civil). Ja en 1913 la Creu Roja Espanyola li van concedir la \xc2\xabMedalla d\'Or\xc2\xbb a petici\xc3\xb3 del comit\xc3\xa8 alacant\xc3\xad presidit aleshores per Mart\xc3\xadnez Torrej\xc3\xb3n._NEWLINE_Mentre Europa es trobava sumida en la Primera Guerra Mundial des de 1914, a Espanya (pais neutral en la contesa) li va aconseguir l\'Epid\xc3\xa8mia de grip de 1918. Concretament a la ciutat d\'Alacant, la Benefic\xc3\xa8ncia municipal va haver d\'enfrontar-se a la grip i novament la seua intervenci\xc3\xb3 en l\'Illa de Tabarca va ser merit\xc3\xb2ria._NEWLINE_Com a director municipal de Puericultura, va treballar per a implantar una "La Gota de Llet" a Alacant tamb\xc3\xa9 primer amb \xc3\x81ngel Pascual i Devesa i definitivament amb Rafael Gandulla Coderch. Eixa  instituci\xc3\xb3 del segle XIX, portada pel metge Manero Pineda en 1923, va poder ser oberta establement a 1925 per la Benefic\xc3\xa8ncia municipal per a ajudar a les mares desfavorecides que no podien pagar llet ni alimentar per si mateixes als seus xiquets, va ser famosa la seua revetla. Ell va ser el seu director i va tindre la seu a l\'antiga Casa de Socors, als baixos del Ajuntament d\'Alacant. Tamb\xc3\xa9 es va implicar al llarg debat sobre la situaci\xc3\xb3 dels metges inter\xc3\xads de l\'Hospital provincial i les reposicions dels seus llocs de treball, posicionant-se amb el dr Montesinos en defensa dels seus companys. Per\xc3\xb2 tot no anaven a ser disgustos i, despr\xc3\xa9s en un complicat proc\xc3\xa9s iniciat en 1924 i amb l\'ajuda de moltes persones influents de l\'\xc3\xa8poca, va aconseguir l\'acord i pressupost per a la construcci\xc3\xb3 d\'una "Casa de Socors", vertadera seu de la Benefic\xc3\xa8ncia municipal alacantina que finalment va ser inaugurada per l\'alcalde Julio Su\xc3\xa1rez-Llanos en 1927 obra de Juan Vidal i Ramos. Al any seg\xc3\xbcent va ser condecorat per la Creu Roja amb la \xc2\xabMedalla a la Const\xc3\xa0ncia\xc2\xbb en el segon dispensari que va tindre el comit\xc3\xa8 en Alacant, i en honor a que va acomplir cinquanta anys en la professi\xc3\xb3 a 1929 se li va concedir la \xc2\xabMedalla al M\xc3\xa8rit en el Treball\xc2\xbb de plata (hui dia, comanador), a petici\xc3\xb3 del ple de l\'Ajuntament, que tamb\xc3\xa9 li va canviar el nom del carrer on va n\xc3\xa0ixer (carrer del Diluvi) pel seu nom i van col\xc2\xb7locar una l\xc3\xa0pida a la fa\xc3\xa7ana de la seua casa natal recordant-li._NEWLINE_Amb la arribada de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola en 1931 va haver camvis a l\'Administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, i la vuitcentista Junta municipal de Benefic\xc3\xa8ncia es va convertir en la Comissi\xc3\xb3 municipal de Benefic\xc3\xa8ncia i Sanitat, integrada a nivell estatal. Ell, poc despr\xc3\xa9s, es va retirar, jubilant-se totalment i cedint el seu lloc al metge Juan Sebasti\xc3\xa1, aleshores president del Col\xc2\xb7legi. Va sobreviure a la Guerra Civil Espanyola i va morir el 29 de novembre de 1947._NEWLINE_El seu fill Alfredo P\xc3\xa9rez i Dagnino va ser metge de l\'Armada Espanyola._NEWLINE_En l\'any 2011 l\'Ajuntament d\'Alacant va concederli el honor de \xc2\xabFill Il\xc2\xb7lustre\xc2\xbb de la ciutat.'