b'\n_START_ARTICLE_\nAlcanar\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la creaci\xc3\xb3 del Regne de Val\xc3\xa8ncia Alcanar sempre ha estat el poble m\xc3\xa9s meridional del Principat de Catalunya, situat al final del marge esquerre del riu de la S\xc3\xa9nia. Malgrat aix\xc3\xb2, aquesta frontera mai no ha existit en la vida quotidiana, ja que Vinar\xc3\xb2s ha sigut la capital de l\'arxiprestat, social, econ\xc3\xb2mica i comercial. A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 pertany a la Confederaci\xc3\xb3 Hidrogr\xc3\xa0fica del X\xc3\xbaquer. Limita al nord amb Sant Carles de la R\xc3\xa0pita, pel barranc de la Granja, per l\'interior amb Ulldecona, pel sud amb Vinar\xc3\xb2s i per l\'est, la Badia dels Alfacs i el mar obert de la Mediterr\xc3\xa0nia. A causa de les antigues pr\xc3\xa0ctiques i lleis que afectaven la pastura, tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 un punt de contacte, a l\'extrem m\xc3\xa9s nord-occidental, anomenat la Foradada, amb Freginals._NEWLINE_Representa, aix\xc3\xad, una franja paral\xc2\xb7lela a la costa, de 47 kil\xc3\xb2metres quadrats, 16 de longitud i quasi 3 d\'amplada, entre la part sud de la serralada del Montsi\xc3\xa0 i la platja, cosa que li atorga un microclima propi i caracter\xc3\xadstic, m\xc3\xa9s comparable al de la Marina Alta que al de les terres del voltant. Dintre del terme municipal d\'Alcanar es poden trobar quatre nuclis de poblaci\xc3\xb3, Alcanar, Les Cases d\'Alcanar, Alcanar-Platja i la Selleta._NEWLINE_El seu punt m\xc3\xa9s elevat \xc3\xa9s la Torreta del Montsi\xc3\xa0, al l\xc3\xadmit amb Ulldecona, amb 764 metres d\'altitud. Des de certs punts elevats del nucli principal \xc3\xa9s possible albirar Vinar\xc3\xb2s, Benicarl\xc3\xb3, Pen\xc3\xadscola, Sant Jordi del Maestrat i Cervera del Maestrat.\n_START_SECTION_\nEdat antiga\n_START_PARAGRAPH_\nSegons els treballs d\'excavaci\xc3\xb3 realitzats al jaciment de Sant Jaume-Mas d\'en Serr\xc3\xa0 i a la Moleta del Remei, es pot constatar indicis de nuclis poblacionals establerts dintre de l\'actual terme municipal d\'Alcanar a partir del s. VII aC, coincidint en una arribada de grups culturalment relacionables amb els Camps d\'Urnes del ferro procedents possiblement dels territoris de m\xc3\xa9s al sud i sud-oest._NEWLINE_A la zona costanera del nord del riu S\xc3\xa9nia es pot constatar segons les diferents campanyes d\'excavacions que s\'han fet al jaciment de Sant Jaume-Mas d\'en Serr\xc3\xa0 des de l\'any 1997, que existia a la zona una unitat politicoterritorial fonamentada almenys en quatre assentaments, dos al terme municipal d\'Alcanar, Sant Jaume-Mas d\'en Serr\xc3\xa0 i la Moleta del Remei, i dos al terme municipal d\'Ulldecona, La Cogula i La Ferradura tots ells inscrits dins d\'un radi m\xc3\xa0xim de 5 km._NEWLINE_En \xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica destaca: el Poblat ib\xc3\xa8ric de la Moleta del Remei, que forma part de la Ruta dels Ibers,  en un avan\xc3\xa7at estat de prospecci\xc3\xb3 (iniciada al primer quart del segle XX) que va estar habitat en 3 fases diferenciades. La primera a l\'edat del ferro, del s. VII aC fins al primer ter\xc3\xa7 del s. VI aC coincidint amb el poblament de Sant Jaume-Mas d\'en Serr\xc3\xa0, despr\xc3\xa9s d\'aquesta etapa restar\xc3\xa0 deshabitat uns 150 anys i es tornar\xc3\xa0 a ocupar cap al 450 aC aproximadament i fins al s. II aC quan progressivament el poblament va minvant fins a desapar\xc3\xa8ixer._NEWLINE_Als romans se\'ls atribueix el paper de fundadors del nucli principal i els qui van batejar el poble. Tot i aix\xc3\xb2 hi ha poca informaci\xc3\xb3 d\'aquesta \xc3\xa8poca, redu\xc3\xafda a unes poques troballes de monedes de bronze de l\'\xc3\xa8poca de Claudi. Durant unes excavacions per a les conduccions de gas natural, s\'hi van trobar les restes d\'una vil\xc2\xb7la romana prop del pont de les Calafes, tot i aix\xc3\xb2 les restes es van tornar a cobrir sense intentar recuperar-les.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nAlcanar va ser habitat per poblaci\xc3\xb3 musulmana que va ser la que va consolidar el nucli, establint-hi un sistema econ\xc3\xb2mic basat en el cultiu de l\'olivera. Hi van deixar empremta evident en el l\xc3\xa8xic (garrama, marraixa, aixumara, jagaloies), l\'economia (almassara), l\'arquitectura (carrers tortuosos), dues necr\xc3\xb2polis trobades i dues alqueries._NEWLINE_Les darreres setmanes de 1237, quan Vinar\xc3\xb2s, Cervera i altres pobles meridionals ja havien capitulat davant l\'Orde de Sant Joan de l\'Hospital, Alcanar era un petit poble que encara quedava per conquerir i Hug de Folcalquer, comanador d\'Amposta, es va presentar amb els seus homes per repoblar-lo. El 28 de febrer de 1239, havent portat unes poques desenes de pobladors, els va atorgar Carta pobla, integrant el nucli a la batllia d\'Ulldecona, de manera que va quedar posteriorment integrat a Catalunya, a difer\xc3\xa8ncia dels altre pobles conquerits en temps de Jaume I. Va quedar prompte despoblat, degut a la seua condici\xc3\xb3 de massa proper a la frontera amb el m\xc3\xb3n isl\xc3\xa0mic per ser un llogarret. L\'11 de maig de 1252 Bernat de Salanova va atorgar nova carta de poblaci\xc3\xb3, amb unes condicions m\xc3\xa9s exigents, com l\'obligaci\xc3\xb3 de tenir la casa coberta abans de nadal, sota multa de 50 sous per incompliment. Aquesta nova carta va donar el seu fruit, ja que els nous pobladors vinguts del Solson\xc3\xa8s, Bergued\xc3\xa0, Osona, Rossell\xc3\xb3, la Cerdanya, l\'Alt Urgell, el Pallars i la Ribagor\xc3\xa7a van romandre amb fidelitat a l\'orde de Sant Joan de l\'Hospital.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble, d\'uns 150 habitants, emergia econ\xc3\xb2micament per\xc3\xb2 la seva proximitat al mar va for\xc3\xa7ar les autoritats a aixecar torres de protecci\xc3\xb3 i vigil\xc3\xa0ncia de la costa. La inseguretat, juntament amb les males collites, les pestes i les fams van limitar el creixement del poble. Un definitiu atac el 30 de juliol de 1504 va impulsar a construir una muralla amb vall al voltant del poble. Uns anys abans, el 1449, el comanador d\'Amposta havia atorgat batllia pr\xc3\xb2pia a Alcanar, segregant-se per tant, d\'Ulldecona._NEWLINE_L\'any 1709 algunes autoritats del moment van aprofitar la Guerra de Successi\xc3\xb3 per negociar certs privilegis, de manera que es van alinear amb el b\xc3\xa0ndol filipista. A partir d\'aqu\xc3\xad el poble va obtenir el t\xc3\xadtol de "Fidel\xc3\xadsima villa de Alcanar" i al seu escut hi aparegueren el lle\xc3\xb3, els castells (de Lle\xc3\xb3 i Castella) i la flor de lis borb\xc3\xb2nica, al costat de les canyes i la creu de l\'orde. El 1740, amb el perill de les invasions per mar esva\xc3\xaft, es fund\xc3\xa0 el nucli de pescadors de les Cases d\'Alcanar, poblat per canareus._NEWLINE_Durant les Guerres Carlines Alcanar estava envoltat per importants bastions oposats: Ulldecona (carl\xc3\xad) i Vinar\xc3\xb2s (isabel\xc3\xad) i era un poble pret\xc3\xa8s per ambd\xc3\xb3s, fins al punt que encara ara \xc3\xa9s popular la dita: "Ulldecona la bacona, Vinar\xc3\xb2s lo Capit\xc3\xa0, Pen\xc3\xadscola la bandera i Alcanar nostre ser\xc3\xa0", on els isabelins expliquen l\'estat de la guerra. Per\xc3\xb2 el 17 d\'octubre de 1835 Cabrera va assetjar, atacar i conquerir el poble i hi provoc\xc3\xa0 incendis i saquejos.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1915 li va ser concedit el t\xc3\xadtol de ciutat. L\'expansi\xc3\xb3 urbana del ve\xc3\xad poble de Sant Carles de la R\xc3\xa0pita i la poblaci\xc3\xb3 de l\'anomenat Barri Espa\xc3\xb1ol (una extensa finca a l\'extrem septentrional d\'Alcanar, propietat de Candel\xc3\xa0ria Espa\xc3\xb1ol que aquesta va vendre en petites parcel\xc2\xb7les) per part de rapitencs, va impulsar la segregaci\xc3\xb3 d\'una part del terme d\'Alcanar, que en aquell moment arribava a dintre del poble i va passar a arribar al Barranc de la Granja, proper tamb\xc3\xa9 al nucli i que \xc3\xa9s on abasta avui en dia.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de les gelades de meitat dels anys 50 que van malmetre l\'agricultura d\'olivera, i amb la proliferaci\xc3\xb3 de pous de regadiu, es va impulsar el cultiu de c\xc3\xadtrics i vivers de c\xc3\xadtrics. Aix\xc3\xb2 va portar una elevada prosperitat al poble, juntament amb la troballa per part d\'Adri\xc3\xa0 Gil de Ferrana, d\'una nova esp\xc3\xa8cie de taronja: la navelate, valorada al mercat per ser dol\xc3\xa7a i tardana, que va repartir la llavor (branques per fer empelts) als pagesos que li sol\xc2\xb7licitaven. Aquesta font econ\xc3\xb2mica ha estat s\xc3\xb2lida fins als anys 2000, quan la crisi dels c\xc3\xadtrics, consistent en una caiguda dels preus per davall dels costos de producci\xc3\xb3, obliga els canareus a diversificar l\'economia, principalment cap al sector serveis._NEWLINE_Malgrat la greu crisi que afecta el sector a Alcanar i la seva \xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia directa es cultiven unes 7.500 hect\xc3\xa0rees que produeixen unes 120.000 tones de c\xc3\xadtrics a l\'any. La varietat predominant en l\'actualitat \xc3\xa9s del grup de la mandarina clementina, destacant molt per sobre de la resta la varietat de clementina de Nules o Clemenules. \xc3\x89s precisament aquesta la que s\'est\xc3\xa0 popularitzant darrerament com a clementina d\'Alcanar._NEWLINE_A les Cases els restaurants gaudeixen d\'un elevat reconeixement, fet que els ha arribat a donar durant tot l\'any un volum estable de clients de qualitat. Durant els mesos d\'estiu han tingut \xc3\xa8poques amb d\'un ple de cap de setmana quasi constant. L\'activitat tur\xc3\xadstica recupera l\'activitat del sectors de la distribuci\xc3\xb3 i serveis del municipi.\n_START_SECTION_\nFestivitats i celebracions\n_START_PARAGRAPH_\nPer Sant Antoni se celebra el Ball de Sant Antoni, molt semblant a una jota que aplega un nombr\xc3\xb3s grup de canareus i canareves. Se celebra el primer cap de setmana despr\xc3\xa9s del 17 de gener. Durant molts anys, aquesta va ser la festa m\xc3\xa9s gran de la jota celebrada a les Terres de l\'Ebre. Durant la matinada del dissabte al diumenge es fa una Despertada pels carrers del poble, en la qual es canta amb un cor d\'homes diverses oracions i crides a Sant Antoni. L\'acte m\xc3\xa9s destacat \xc3\xa9s el ball: les parelles participants es reuneixen per celebrar en diferents punts de la ciutat el t\xc3\xadpic "ball de mantons", expressi\xc3\xb3 del folklore i costums populars. Tamb\xc3\xa9 es fa la tradicional benedicci\xc3\xb3 dels animals, amb repartiment de rotllets i panets per a tothom. Ells van vestits amb faixa i un mocador vermell al cap i elles porten lluents mantons._NEWLINE_El dia 15 de maig se celebra la festivitat de Sant Isidre Llaurador, patr\xc3\xb3 dels pagesos, s\xc3\xb3n les festes en les quals tenen lloc els tradicionals correbous._NEWLINE_El 29 de juny, a Les Cases se celebra la festivitat del patr\xc3\xb3 dels pescadors i s\'hi fan processons. Tradicionalment era un dia de festa sagrada, tot i que l\'abandonament de l\'activitat pesquera ha acompanyat tamb\xc3\xa9 un abandonament de la festa._NEWLINE_El 16 de juliol, els pescadors fan una process\xc3\xb3 de vaixells i altres activitats festives, en honor a la Mare de D\xc3\xa9u del Carme._NEWLINE_El 15 d\'agost \xc3\xa9s la festa major de Les Cases._NEWLINE_El segon diumenge d\'octubre Alcanar es torna a fer festa, en honor a la Mare de D\xc3\xa9u del Remei. Les festes tenen un tarann\xc3\xa0 m\xc3\xa9s cultural que les del mes de maig._NEWLINE_Les Festes Quinquennals d\'Alcanar s\xc3\xb3n unes festes en honor a la patrona, que se celebren cada cinc anys (els acabats en 4 i en 9). Es multipliquen les activitats, es baixa la Mare de D\xc3\xa9u del Remei de la seva ermita i se celebra un novenari amb processons per gaireb\xc3\xa9 tots els carrers de la ciutat i de Les Cases d\'Alcanar. Els carrers s\'engalanen amb tot tipus d\'ornaments, amb catifes de serradura com a eix de l\'ornamentaci\xc3\xb3 i altars guarnits i monumentals en cadascun dels 9 sectors._NEWLINE_La vespra de l\'1 de novembre se celebra la castanyada, una festa per la joventut, que es troba en magatzems per menjar panellets i castanyes, abans de voltar pel poble per trobar-se amb les altres colles._NEWLINE_El 22 de novembre se celebra Santa Cec\xc3\xadlia, amb la Banda Municipal de M\xc3\xbasica, l\'Agrupaci\xc3\xb3 Musical Canareva, i el Cor I\xc3\xbabilo oferint cercaviles i concerts._NEWLINE_La Nit de Nadal, \xc3\xa9s tradici\xc3\xb3 fer matines, una tradici\xc3\xb3 semblant a la de la Castanyada que es celebra amb els amics.'