b'\n_START_ARTICLE_\nPalarstanur\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl palarstanur \xc3\xa9s un sulfur d\'ars\xc3\xa8nic, estany i pal\xc2\xb7ladi, de f\xc3\xb3rmula qu\xc3\xadmica Pd\xe2\x82\x85(Sn,As)\xe2\x82\x82. Anteriorment es pensava que la seva f\xc3\xb3rmula podia ser Pd\xe2\x82\x88(As,Sn)\xe2\x82\x83. Cristal\xc2\xb7litza en el sistema hexagonal. Es troba en forma de prismes hexagonals i grans an\xc3\xa8drics allargats i petits, amb contorns rectangulars; poques vegades com a grans sinuosos, de fins a 1,5 mm. La seva duresa a l\'escala de Mohs \xc3\xa9s 5._NEWLINE_Segons la classificaci\xc3\xb3 de Nickel-Strunz, el palarstanur pertany a "02.AC: Aliatges de metal\xc2\xb7loides amb PGE" juntament amb els seg\xc3\xbcents minerals: athene\xc3\xafta, vincentita, arsenopal\xc2\xb7ladinita, mertie\xc3\xafta-II, stillwaterita, isomertie\xc3\xafta, mertie\xc3\xafta-I, miessi\xc3\xafta, estibiopal\xc2\xb7ladinita, menshikovita, majakita, pal\xc2\xb7ladoarsenur, pal\xc2\xb7ladobismutarsenur, pal\xc2\xb7ladodimita, rodarsenur, naldrettita, polkanovita, genkinita, ungava\xc3\xafta, polarita, borishanski\xc3\xafta, froodita i iridarsenita.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 i jaciments\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser descoberta l\'any 1981 a la mina Mayak, a Norilsk, a l\'Altipl\xc3\xa0 de Putorana (Pen\xc3\xadnsula de Taimir, Taim\xc3\xadria, R\xc3\xbassia). Tamb\xc3\xa9 ha estat descrita a jaciments al Canad\xc3\xa0, Finl\xc3\xa0ndia, Sud-\xc3\xa0frica, els Estats Units i en altres localitats russes. Es troba fent intercreixements amb altres minerals en cubanita massiva, calcopirita i talnakhita. Sol trobar-se associada amb pentlandita, rustenburgita\xe2\x80\x93atokita, polarita, sperrylita, majakita, aliatges de plat\xc3\xad i ferro, i aliatges d\'or, plata i coure.'