b'\n_START_ARTICLE_\nThe Yellow Kid\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl protagonista \xc3\xa9s un xiquet que no parla, les seues idees apareixien escrites en la seua samarreta. L\'\xc3\xa8xit de "The Yellow Kid" fou tan gran que tots els peri\xc3\xb2dics comen\xc3\xa7aren a publicar tires c\xc3\xb2miques en totes les seues edicions. _NEWLINE_The Yellow Kid comptava, per primera vegada, amb les tres condicions que permetien identificar el g\xc3\xa8nere del c\xc3\xb2mic tal com el coneixem hui. En primer lloc, articulava un relat sencer mitjan\xc3\xa7ant una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'imatges consecutives. En segon lloc, integrava el text en la imatge. I, finalment, introdu\xc3\xafa un personatge estable i conegut pel lector al llarg d\'una s\xc3\xa8rie. _NEWLINE_En un principi, tenia un espai xicotet amb dos quadres, un dalt i l\'altre baix, i a la seua samarreta groga es llegien paraules que el xiquet deia o pensava. Va guanyar tanta popularitat que va comen\xc3\xa7ar a ser impr\xc3\xa8s a tota p\xc3\xa0gina. _NEWLINE_A finals del segle XIX, la premsa nord-americana era la m\xc3\xa9s \xc3\xa0gil i avan\xc3\xa7ada del m\xc3\xb3n. En este context, Joseph Pulitzer fou propietari d\'un peri\xc3\xb2dic novaiorqu\xc3\xa8s, New York World, que en 1893 va traure el primer suplement dominical en color. Pulitzer va encarregar a Outcault la creaci\xc3\xb3 d\'una s\xc3\xa8rie d\'historietes com a arma publicit\xc3\xa0ria. L\'autor Outcault va guanyar molts diners perqu\xc3\xa8 augmentaren notablement les vendes del New York World. D\'esta manera s\'avivava la compet\xc3\xa8ncia entre dos grans grups de comunicaci\xc3\xb3: William Randolph Hearst i Pulitzer. Outcault va comen\xc3\xa7ar a dibuixar per als dos diaris, i The Journal va igualar en quantitat les vendes amb el New York World. A este \xc3\xbaltim no li va agradar a\xc3\xa7\xc3\xb2 i llavors li va fer un ju\xc3\xad al The Journal diguent que era el propietari de la famosa historieta._NEWLINE_Els editors dels dos diaris: New York World i The Journal, Hearst i Pulitzer, respectivament, feien qualsevol cosa per vendre, inventaven hist\xc3\xb2ries incre\xc3\xafbles que mai havien succe\xc3\xaft, cada vegada hi havia una major pres\xc3\xa8ncia de The Yellow Kid, i per tant, per tot aix\xc3\xb2 els dos diaris comen\xc3\xa7aren a ser nomenats com The Yellow Kid Papers i r\xc3\xa0pidament fou redu\xc3\xaft el nom a The Yellow Papers. Aix\xc3\xad fou com va sorgir el nom de "periodisme groc" (sensacionalisme). Degut a l\'alta demanda, es va comercialitzar la imatge del xiquet, que apareixeria en anuncis de sopa o de whisky. Des de The Yellow Kid comen\xc3\xa7aren a apar\xc3\xa8ixer historietes fins que es va crear el model d\'historieta actual creada en 1905 per Rudolph Dirks en "Buster Brown", publicada en The Journal._NEWLINE_Outcault deu bona part del seu m\xc3\xa8rit, com un dels primers protagonistes en la hist\xc3\xb2ria del c\xc3\xb2mic, a l\'alemany Wilhem Busch i al franc\xc3\xa8s Christophe, els dos grans mestres de l\'era "prec\xc3\xb2mic". Ells portaren a la seua m\xc3\xa0xima perfecci\xc3\xb3 els dos elements base de la hist\xc3\xb2ria moderna: el muntatge i l\'heroi. Outcault va aprendre d\'ells la import\xc3\xa0ncia de l\'el\xc2\xb7lipsi, els pl\xc3\xa0nols alterns i la continu\xc3\xaftat de les aventures d\'un personatge.\n_START_SECTION_\nEl mite del primer c\xc3\xb2mic\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa8xit de Yellow Kid va provocar que les primeres recerques dutes a terme sobre el c\xc3\xb2mic, als anys 1960, reconeguessin les hist\xc3\xb2ries del personatge creat per Outcault com el primer comic americ\xc3\xa0 i la primera tira c\xc3\xb2mica publicada peri\xc3\xb2dicament a la premsa, passant per alt obres cronol\xc3\xb2gicament anteriors de dibuixants nord-americans com Arthur Burdett Frost o Charles Saalburgh. De fet, Yellow Kid va arribar a ser fins i tot proclamat primer c\xc3\xb2mic de la hist\xc3\xb2ria del 9\xc3\xa8 art._NEWLINE_Yellow Kid tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s sovint vist com el precursor del l\'\xc3\xbas del globus al c\xc3\xb2mic, malgrat que el personatge d\'Outcault sempre s\'expressa mitjan\xc3\xa7ant el text escrit sobre la seva samarreta groga. Nom\xc3\xa9s el 25 d\'octubre de 1896 utilitza un globus per a expressar-se.'