b'\n_START_ARTICLE_\nSamuel Hearne\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Hearne va n\xc3\xa9ixer el febrer de 1745 a Londres, Anglaterra. El pare de Hearne era un enginyer que va participar en els treballs del Pont de Londres, per\xc3\xb2 va morir el 1748. Despr\xc3\xa9s de rebre algun tipus d\'educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria es va unir a la Royal Navy el 1756 com a guardiamarina, sota el comandament del capit\xc3\xa0 Samuel Hood. Va romandre amb Hood durant la Guerra dels Set Anys, participant en moltes accions durant el conflicte, incl\xc3\xb2s el bombardeig de Le Havre. Al final de la Guerra dels Set Anys, havent servit al canal de la M\xc3\xa0nega i el Mediterrani, va deixar l\'Armada el 1763. Les seves activitats durant els seg\xc3\xbcents tres anys es desconeixen. _NEWLINE_El febrer de 1766 es va unir a la Companyia de la Badia de Hudson com a pilot de la balandra Churchill, que es dedicava llavors al comer\xc3\xa7 amb els inuit en el fort del Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les, localitzat a la desembocadura del riu Churchill (actual prov\xc3\xadncia de Manitoba). Dos anys m\xc3\xa9s tard, es va convertir en pilot del bergant\xc3\xad Charlotte i va participar en una campanya de ca\xc3\xa7a de la balena de Groenl\xc3\xa0ndia. El 1768, va recon\xc3\xa8ixer diversos trams de la costa de la badia de Hudson per tal de millorar la pesca del bacall\xc3\xa0. Durant aquest temps es va guanyar una gran reputaci\xc3\xb3 en travessies amb raquetes de neu. _NEWLINE_Hearne va ser capa\xc3\xa7 de millorar les seves habilitats de navegaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant l\'observaci\xc3\xb3 de l\'astr\xc3\xb2nom i matem\xc3\xa0tic William Wales, que es trobava a la badia de Hudson el 1768-69 per observar el tr\xc3\xa0nsit de Venus per enc\xc3\xa0rrec de la Royal Society.\n_START_SECTION_\nEl viatge d\'exploraci\xc3\xb3 a l\'interior\n_START_PARAGRAPH_\nDe 1769 a 1772 Hearne va estar ocupat en el descobriment del nord-oest canadenc, buscant sobretot les mines de coure descrites per alguns indis de les Primeres Nacions com el \xc2\xabriu del lluny\xc3\xa0 metall\xc2\xbb ("Far-Away-Metall River"). Aquestes mines de coure van ser trobades a les Barren Lands, on el s\xc3\xb2l est\xc3\xa0 permanentment gelat a pocs cent\xc3\xadmetres de la superf\xc3\xadcie, creant, en moltes \xc3\xa0rees, grans extensions de pantans infestats de mosquits i mosques durant el desgla\xc3\xa7 de l\'estiu i per aquesta ra\xc3\xb3 es va decidir que eren preferibles els viatges a l\'hivern. _NEWLINE_El seu primer intent es va iniciar el 6 de novembre 1769. Les grans dimensions de l\'expedici\xc3\xb3 i els molts europeus que participaven en l\'equip van portar a la deserci\xc3\xb3 dels seus guies indis i al frac\xc3\xa0s de l\'expedici\xc3\xb3. La seva segona expedici\xc3\xb3, a partir del 23 de febrer 1770, no va fructificar perqu\xc3\xa8 es va trencar el seu quadrant i gran part del seu equip va ser robat, fent impossible la navegaci\xc3\xb3 per les grans planes nevades. _NEWLINE_Aprenent dels errors de les dues primeres expedicions, Hearne aconsegu\xc3\xad viatjar com a \xc3\xbanic europeu amb un grup d\'indis chippewyan dirigits pel gran cap Matonabbee. Aquesta tercera expedici\xc3\xb3 va partir el desembre de 1770, per tal d\'arribar al riu Coppermine a l\'estiu, pensant a descendir cap a l\'oce\xc3\xa0 \xc3\x80rtic en canoes. _NEWLINE_Matonabbee va mantenir un ritme r\xc3\xa0pid, tan r\xc3\xa0pid que va arribar a la gran travessa dels carib\xc3\xbas abans que minvessin les provisions i a temps per la ca\xc3\xa7a de primavera. All\xc3\xa0 es reunien tots els ca\xc3\xa7adors indis del nord per ca\xc3\xa7ar les grans bandades de carib\xc3\xbas que migraven al nord durant l\'estiu. Es va deixar un magatzem de carn pel viatge de Hearne i un grup de guerrers es va unir a l\'expedici\xc3\xb3. _NEWLINE_Els chipewyans eren generalment amistosos i un poble pac\xc3\xadfic, tot i que en aquells moments estaven en disputes amb els inuit. Un gran nombre d\'indis es van unir al grup de Hearne per acompanyar-los fins al riu Coppermine, amb la intenci\xc3\xb3 d\'assassinar els inuit, que se sabia visitaven sovint aquell riu._NEWLINE_El 14 de juliol de 1771, van arribar al riu Coppermine, en aquest lloc un petit rierol que flueix sobre un llit roc\xc3\xb3s en el "Barren Lands of the Little Sticks". Pocs quil\xc3\xb2metres riu avall, al damunt d\'una cascada, hi havia les c\xc3\xbapules wigwams d\'un campament inuit. A la 1 de la matinada del 17 de juliol de 1771, Matonabbee i els altres indis van caure sobre els esquimals adormits massacrant-los de forma despietada. Uns vint homes, dones i nens van ser assassinats, en un fet que ser\xc3\xa0 conegut com la massacre de les cascades sagnants (Bloody Falls Massacre)._NEWLINE_Uns dies m\xc3\xa9s tard Hearne va ser el primer europeu a arribar a la riba de l\'oce\xc3\xa0 \xc3\x80rtic per una ruta terrestre. En rastrejar el riu Coppermine fins a l\'\xc3\x80rtic va quedar demostrat que no existia el Pas del Nord-oest a trav\xc3\xa9s del continent en latituds m\xc3\xa9s baixes. _NEWLINE_Aquesta expedici\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va tenir \xc3\xa8xit en el seu objectiu principal descobrir coure a la conca del riu Coppermine. No obstant aix\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s d\'una recerca intensiva a la zona, nom\xc3\xa9s es va obtenir una quantitat de quatre lliures, cosa que feia inviable la seva explotaci\xc3\xb3 comercial. _NEWLINE_Matonabbee va dur de nou Hearne fins a Churchill, donant una \xc3\xa0mplia volta cap a l\'oest, passant pel Gran Llac de l\'\xc3\x93s a la regi\xc3\xb3 d\'Athabasca. En ple hivern es va convertir en el primer europeu a veure i creuar el Gran Llac de l\'Esclau. Hearne va tornar al Fort del Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7le el 30 de juny de 1772, despr\xc3\xa9s d\'haver caminat uns 8.000\xc2\xa0km i haver explorat una regi\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de 650.000\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nResta de carrera\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1774 va ser enviat a Saskatchewan per establir el Fort Cumberland, el segon lloc comercial a l\'interior del Canad\xc3\xa0 de la Companyia de la Badia de Hudson (el primer va ser Henley House, establert el 1743 uns 200\xc2\xa0km aig\xc3\xbces amunt del riu Albany). Havent apr\xc3\xa8s a viure de la terra, va prendre provisions m\xc3\xadnimes per a vuit europeus i dos gu\xc3\xa0rdies crees que l\'acompanyaven. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de consultar amb alguns caps locals, Hearne va triar un lloc estrat\xc3\xa8gic al llac Pine Island, al riu Saskatchewan, uns 100\xc2\xa0km per sobre de Basquia. El lloc estava vinculat tant a la ruta comercial del riu Saskatchewan com al sistema fluvial del Churchill. _NEWLINE_Arrib\xc3\xa0 a ser governador de la fortalesa del Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les el 22 de gener de 1776. El 8 d\'agost de 1782 Hearne i el seu complement de 38 homes civils van haver de fer front a una for\xc3\xa7a francesa comandada per Jean-Fran\xc3\xa7ois de La P\xc3\xa9rouse, composta per tres naus, incloent-ne una de 74 canons, i 290 soldats. Com a veter\xc3\xa0, Hearne va recon\xc3\xa8ixer que en l\'enfrontament no tenien cap esperan\xc3\xa7a i es va rendir sense disparar cap tret. A Hearne i a alguns dels altres capturats se\'ls va permetre navegar de tornada cap a Anglaterra des de l\'estret de Hudson en una petita xalupa. _NEWLINE_Hearne tornar l\'any seg\xc3\xbcent, per\xc3\xb2 es va trobar que el comer\xc3\xa7 s\'havia deteriorat. La poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena havia estat delmada per la verola i la fam a causa de la manca de l\'habitual subministrament per a la ca\xc3\xa7a de p\xc3\xb3lvora i municions. Matonabbee s\'havia su\xc3\xafcidat i la resta dels indis principals de Churchill s\'havien traslladat a altres llocs. La salut de Hearne va comen\xc3\xa7ar a fallar i va entregar el comandament de Churchill el 16 d\'agost de 1787 i va tornar a Anglaterra.'