b"\n_START_ARTICLE_\nL'Alguer\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99Alguer es troba al noroest de Sardenya, a la badia amb lo mateix nom. Lo nord de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea urbana est\xc3\xa0 ocupada per la plana de Nurra. Al noroest es situen los sistemes c\xc3\xa0rstics del Cap de la Ca\xc3\xa7a, Punta del Lliri i el Mont de l\xe2\x80\x99Olla. Lo sud del terme municipal es caracteritza per les muntanyes i els altiplans de Villanova Monteleone i Bosa, en la qual s\xe2\x80\x99originen alguns rius.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xa0rea de l'Alguer va ser poblada temps prehist\xc3\xb2rics en\xc3\xa7\xc3\xa0. L'anomenada cultura d'Ozieri va estar present ac\xc3\xad al quart mil\xc2\xb7lenni aC quan la civilitzaci\xc3\xb3 nur\xc3\xa0gica hi fou present des de 1500 aC, i tamb\xc3\xa9 s'han trobat jaciments fenicis no gaire lluny de la ciutat._NEWLINE_La ciutat de l'Alguer va ser fundada pel 1102 per la fam\xc3\xadlia genovesa Doria, com a port fortificat. Los Doria van manar durant segles, a banda d'un per\xc3\xadode sota el control de Pisa (1283-1284). Durant la guerra veneciano-genovesa els genovesos ocuparen l'Alguer, d'on foren foragitats per l'estol catal\xc3\xa0 el 1354 i a continuaci\xc3\xb3 la ciutat fou repoblada amb catalans. La ciutat va prosperar i va rebre el t\xc3\xadtol de ciutat reial. En tant que capital dels reis catalans a Sardenya, l'Alguer es va beneficiar_NEWLINE_d'importants privilegis econ\xc3\xb2mics que comportaren un fort creixement demogr\xc3\xa0fic i un nivell molt alt de prosperitat al llarg dels segles XIV, XV i XVI. A partir del segle XVII comen\xc3\xa7a la decad\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica i demogr\xc3\xa0fica de la ciutat com a_NEWLINE_conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la pol\xc3\xadtica duta a terme pels Habsburg i de successives epid\xc3\xa8mies de pesta._NEWLINE_Amb la Guerra de Successi\xc3\xb3 espanyola, el domini de la Corona d'Arag\xc3\xb3 va acabar el 1702 amb una gran decad\xc3\xa8ncia de la ciutat. L'any 1720 l'Alguer, com la resta de Sardenya, passa a ser controlada pel Piemont, que obt\xc3\xa9 l'illa mitjan\xc3\xa7ant lo tractat de Londres de 1718. Cap al 1750, es va excavar un gran canal per a millorar la defensa de la pen\xc3\xadnsula. Cap al final del segle XVIII destacaren alguns cronistes en itali\xc3\xa0 com Mateu Llu\xc3\xads i Joan Francesc Simon i Delitala._NEWLINE_Ja a 1821, la fam va provocar una revolta de la poblaci\xc3\xb3, la qual va ser reprimida sanguin\xc3\xa0riament. Al final d'aquest segle l'Alguer va ser desmilitaritzat i, durant l'\xc3\xa8poca feixista, part dels pantans dels voltants van ser reclamats i els suburbis de Fert\xc3\xadlia i Santa Maria de la Palma van ser poblats; tanmateix, la pres\xc3\xa8ncia de la mal\xc3\xa0ria al camp va ser eliminada a la d\xc3\xa8cada del 1950. Durant la II Guerra Mundial (1943) l'Alguer va ser bombardejada i el seu centre hist\xc3\xb2ric va quedar for\xc3\xa7a malm\xc3\xa8s. Despr\xc3\xa9s de la guerra, l'Alguer va esdevenir una popular ciutat tur\xc3\xadstica._NEWLINE_Les relacions de l'Alguer amb los altres territoris de parla catalana es van reprendre a mitjans de segle XIX, quan Josep Frank es va escriure amb Manuel Mil\xc3\xa0 i Fontanals durant lo 1869-1870; el 1886 lo va visitar l'aleshores c\xc3\xb2nsol a C\xc3\xa0ller, Eduard Toda i G\xc3\xbcell. Per\xc3\xb2 fins al 1902 no fou fundada la primera Agrupaci\xc3\xb3 Catalanista, de la qual alguns membres com Joan Palomba i Antoni Ciuffo assistiren lo 1906, al Primer Congr\xc3\xa9s Internacional de la Llengua Catalana. L'Agrupaci\xc3\xb3 es transform\xc3\xa0 en lo Centre Catalanista La Palmavera, que apleg\xc3\xa0 els catalanistes algueresos, per\xc3\xb2 fou clausurada despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial. Lo 1922 l'Institut d'Estudis Catalans envi\xc3\xa0 una nova missi\xc3\xb3 a l'illa i des de l'esdeveniment del creuer del Retrobament (1960) les relacions entre catalanistes de Catalunya i l'Alguer ha estat m\xc3\xa9s fluida. Des de l'any 2009 la Generalitat de Catalunya_NEWLINE_disposa d'una delegaci\xc3\xb3 a la ciutat, l'Espai Llull.\n_START_SECTION_\nLlocs arqueol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nTrobem nombrosos llocs arqueol\xc3\xb2gics fora del nucli urb\xc3\xa0: Cent nurags es mantenen i es poden veure a les \xc3\xa0rees ve\xc3\xafnes de Santa Imb\xc3\xa8nia, Palmavera i Anghelu Ruju i tamb\xc3\xa9 es poden veure Necr\xc3\xb2poli de Santu Pedru, Anghelu Ruju i Santa Imb\xc3\xa8nia (a m\xc3\xa9s de troballes romanes).\n_START_SECTION_\nFortificacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer sistema de fortificacions de la ciutat remunta al segle XIII i fou importat del sistema genov\xc3\xa8s. Lo 1354 la ciutat fou ocupada per catalans, que restauraren i expandiren lo sistema defensiu, llavors en mal estat. De l\xe2\x80\x99antiga muralla genoveso-catalana en romanen nom\xc3\xa9s algunes caracter\xc3\xadstiques, la seva majoria, de fet, daten del segle XVI i foren constru\xc3\xafdes per voluntat de Ferran lo Cat\xc3\xb2lic, qui consider\xc3\xa0 que les estructures antigues no garantien ja la protecci\xc3\xb3 de la ciutat. En tota la muralla trobem 7 torres i 3 forts.\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra caracter\xc3\xadstica de l\xe2\x80\x99Alguer \xc3\xa9s lo seu paisatge. Fora del nucli urb\xc3\xa0 el territori compr\xc3\xa8s pel municipi t\xc3\xa9 nombroses platges, badies i parcs naturals, essent lo promontori del Cap de la Ca\xc3\xa7a i el seu far una de les icones de la ciutat.\n_START_SECTION_\nInfraestructura i transport\n_START_PARAGRAPH_\nTot i ser en una illa, l\xe2\x80\x99Alguer \xc3\xa9s una ciutat ben comunicada. Carreteres connecten amb S\xc3\xa0sser, capital de la prov\xc3\xadncia, lo port principal de passatgers \xc3\xa9s a nom\xc3\xa9s 30 quil\xc3\xb2metres i l\xe2\x80\x99aeroport de Fertilia fa que l\xe2\x80\x99Alguer es destaqui com una de les ciutats m\xc3\xa9s visitades d\xe2\x80\x99It\xc3\xa0lia amb multitud de vols nacionals i internacionals.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nStrada statale 127bis Settentrionale Sarda, porta fins a Port del Compte al nord i S\xc3\xa0sser a l\xe2\x80\x99est._NEWLINE_Strada statale 291 della Nurra, de Fertilia a S\xc3\xa0sser._NEWLINE_Strada provinciale 42 dei Due Mari, arriba fins al port a Porto Torres._NEWLINE_Strada provinciale 105 Alghero-Bosa, via panor\xc3\xa0mica, comen\xc3\xa7a al sud de la ciutat i recorre la costa fins a Bosa;_NEWLINE_Strada statale 291 dir del Calich, que connecta la ciutat amb l\xe2\x80\x99aeroport.\n_START_SECTION_\nTren\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99Alguer compta amb una estaci\xc3\xb3 de trens al barri de la Pietraia, que t\xc3\xa9 connexions cont\xc3\xadnues amb S\xc3\xa0sser.\n_START_SECTION_\nPort\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat t\xc3\xa9 un port esportiu, per\xc3\xb2 l\xe2\x80\x99arribada de passatgers via mar s\xe2\x80\x99ha de fer a Porto Torres, uns 30 quil\xc3\xb2metres al nord. Des d\xe2\x80\x99all\xc3\xa0 es pot arribar a G\xc3\xa8nova, Barcelona o Civitavecchia.\n_START_SECTION_\nAeroport\n_START_PARAGRAPH_\nA poc m\xc3\xa9s de 10\xc2\xa0km del centre, l\xe2\x80\x99aeroport internacional de Alghero \xe2\x80\x93 Fertilia \xc3\xa9s lo principal lligam entre la ciutat i la resta d\xe2\x80\x99It\xc3\xa0lia i d\xe2\x80\x99Europa. En los darrers anys lo creixement de l\xe2\x80\x99aeroport ha provocat tamb\xc3\xa9 un creixement en l\xe2\x80\x99economia regional, amb una forta dedicaci\xc3\xb3 al turisme."