b"\n_START_ARTICLE_\nFrancisco Pascasio Moreno\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEstimulat per la lectura de relats de viatges, s'interessa per la paleontologia i l'arqueologia. El 1871 descobreix f\xc3\xb2ssils a la llacuna de Vitel._NEWLINE_El 1872, Moreno funda la Sociedad Cient\xc3\xadfica Argentina i intenta una s\xc3\xa8rie d'expedicions, en territoris encara inexplorats, que l'han fet c\xc3\xa8lebre._NEWLINE_El 1872-73 explora el territori del Riu Negro i, el 1875-1876 arriba al llac Nahuel Huapi als Andes del sud, despr\xc3\xa9s arribar\xc3\xa0 al llac que batej\xc3\xa0 com a llac Argentino._NEWLINE_Continu\xc3\xa0 les seves exploracions de la Patag\xc3\xb2nia i descobreix el llac San Martin el 14 de febrer de 1877. Explora igualment nombrosos rius de la Patag\xc3\xb2nia; el 4 de mar\xc3\xa7 del mateix any, descobreix el Cerro Chalt\xc3\xa9n, que designa com a Muntanya Fitz Roy en homenatge al comandant del HMS Beagle._NEWLINE_En el moment del seu cinqu\xc3\xa8 viatge, el 1880, \xc3\xa9s capturat pels indis Tehuelche i condemnat a mort. Aconsegueix escapar-se l'11 de mar\xc3\xa7, el dia abans de la seva execuci\xc3\xb3. El 1882-1883, explora els Andes al sud de Bol\xc3\xadvia, i el 1884-1885 part per a noves exploracions al sud del Riu Negro i a Patag\xc3\xb2nia._NEWLINE_Durant els seus viatges, intenta realitzar un dels seus grans desigs\xc2\xa0: relacionar-se amb les nacions ind\xc3\xadgenes de Patag\xc3\xb2nia, i estudiar els seus or\xc3\xadgens i el seu passat. Treballa aix\xc3\xad nous horitzons a l'antropologia sud-americana i incita alguns homes de ci\xc3\xa8ncia europeus (com el franc\xc3\xa8s Paul Broca) a prendre els pobles ind\xc3\xadgenes d'Am\xc3\xa8rica del Sud com a assumpte d'estudi. Terriblement impressionat per les condicions de vida d'aquestes poblacions, Moreno intenta llavors humanitzar les relacions entre els argentins i aquests ind\xc3\xadgenes exigint que el govern els atribueixi terres i escoles, i protestant contra els m\xc3\xa8todes utilitzats fins llavors per \xc2\xabcivilitzar-los\xc2\xbb._NEWLINE_El 1879 Moreno fa donaci\xc3\xb3 a la prov\xc3\xadncia de Buenos Aires de la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 personal de descobriments arqueol\xc3\xb2gics, antropol\xc3\xb2gics i paleontol\xc3\xb2gics. Aquestes quasi 15.000 mostres de peces \xc3\xb2ssies i d'objectes manufacturats permeteren la creaci\xc3\xb3 del Museu Antropol\xc3\xb2gic i Etnogr\xc3\xa0fic de Buenos Aires, del qual \xc3\xa9s designat director. Quan el museu \xc3\xa9s annexat a la Universitat Nacional de La Plata, renuncia al seu c\xc3\xa0rrec per protestar contra la seva p\xc3\xa8rdua d'autonomia.\n_START_SECTION_\nFrontera amb Xile\n_START_PARAGRAPH_\nFrancisco Pascasio Moreno \xc3\xa9s igualment c\xc3\xa8lebre pel seu paper en la defensa dels interessos argentins en el moment de la determinaci\xc3\xb3 de la frontera entre Xile i Argentina._NEWLINE_El tractat de 1881 establia la frontera segons la l\xc3\xadnia de repartiment de les aig\xc3\xbces; tamb\xc3\xa9 la seva delimitaci\xc3\xb3 efectiva era bastant arbitr\xc3\xa0ria. En tant que expert argent\xc3\xad per a aquest conflicte, en pocs mesos Moreno precisa el tra\xc3\xa7ats de la frontera i presenta una s\xc3\xadntesi dels seus estudis geogr\xc3\xa0fics. El 1896 viatj\xc3\xa0 cap a Londres per reclamar l'arbitratge de la reina Vict\xc3\xb2ria."