b"\n_START_ARTICLE_\nGli ultimi giorni di Pompei\n_START_SECTION_\nComentari\n_START_PARAGRAPH_\nArturo Ambrosio, fot\xc3\xb2graf, funda a Tor\xc3\xad un dels primers estudis de cinema d'It\xc3\xa0lia, i un dels seus t\xc3\xa8cnics, Luiggi Maggi, aviat va destacar com a actor i realitzador. El 1908 la productora inicia un ambici\xc3\xb3s projecte amb el rodatge de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula m\xc3\xa9s espectacular del seu temps: Gli ultimi giorni di Pompei, on no s'escatimaran recursos._NEWLINE_El productor confia al guionista Arrigo Frusta l'adaptaci\xc3\xb3 a un  gui\xc3\xb3 cinematogr\xc3\xa0fic la novel\xc2\xb7la de Bulwer Lytton, que ja va ser portat a la pantalla en un film de 1902 per Robert William Paul, un dels pioners del cinema brit\xc3\xa0nic._NEWLINE_Tot en aquesta pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula resulta colossal, des de la longitud del gui\xc3\xb3 (per a 1908, un film de quatre rotlles i 366 metres era de metratge molt llarg) fins als espectaculars decorats dissenyats per Ettore Ridoni._NEWLINE_Destaca sobretot l'en\xc3\xa8rgica direcci\xc3\xb3 de Luigi Maggi que va donar a determinades escenes un intens dramatisme. S\xc3\xb3n inoblidables les escenes de trucatge i efectes especials de l'erupci\xc3\xb3 del Vesubio o la de la fuga dels espectadors del circ colpejats per fragments de lava incandescent. El realitzador va introduir uns brillants viratges de color utilitzant diferents imprimicions del cel\xc2\xb7luloide. Si b\xc3\xa9 encara el cinema acusa una concepci\xc3\xb3 molt teatral, amb decorats en els quals s\xc3\xb3n habituals els telons pintats, la concepci\xc3\xb3 f\xc3\xadlmica, els efectes de trucatge, els ambiciosos decorats i maquetes i els moviments de masses d'actors, la van fer collir un extraordinari triomf, donant origen a un g\xc3\xa8nere, el peplum o colossal itali\xc3\xa0, el m\xc3\xa0xim fruit del qual seria la Cabiria de Giovanni Pastrone._NEWLINE_La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula va ser estrenada simult\xc3\xa0niament a tot It\xc3\xa0lia. Sol a Roma, per al seu llan\xc3\xa7ament es va projectar a 14 sales cinematogr\xc3\xa0fiques. Va ser aquest el primer gran \xc3\xa8xit de la ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica italiana, que seria una de les m\xc3\xa9s importants del m\xc3\xb3n fins a la Gran Guerra. Exportades centenars de c\xc3\xb2pies a tot el m\xc3\xb3n, incl\xc3\xb2s els Estats Units, tant la cr\xc3\xadtica com el p\xc3\xbablic va acollir un\xc3\xa0nime la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, que aviat seria imitada i indicaria el cam\xc3\xad a seguir per al cinema itali\xc3\xa0."