b'\n_START_ARTICLE_\nAurora Perea Men\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascuda a Bielsa (Osca) el 1910, en el si d\'una fam\xc3\xadlia humil, van emigrar a Catalunya. La mare es deia Flor\xc3\xa8ncia i els germans Modesta i Manuel (1914). Durant la guerra civil, la fam\xc3\xadlia residia a Altafulla (Tarragona) on Manuel estava inscrit com a carrabiner a la caserna de Baix a mar. Amb la derrota del b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0, Manuel marx\xc3\xa0 a l\'exili a Fran\xc3\xa7a. Al seu retorn, greument malalt de tuberculosi, va ser detingut, processat i condemnat a la pena capital, que li va ser commutada a trenta anys per la seva mala salut. Va romandre a la pres\xc3\xb3 durant tres anys i finalment va ser alliberat per anar a morir a casa seva. Diversos testimonis recorden Aurora cercant avals, i anant pels volts de la pres\xc3\xb3 de Pilats (Tarragona) per mostrar el seu nebodet Rolando al jove pare, que l\'havia de mirar des de la finestra de la cel\xc2\xb7la. La muller de Manuel havia mort de part._NEWLINE_La primera de les escasses descripcions existents d\'Aurora, la va fer l\'editor i escriptor Josep Verg\xc3\xa9s i Matas a imatge de Josep Pla. Es tractava d\'una jove modista,\xc2\xa0que en les dif\xc3\xadcils condicions de la postguerra espanyola, intentava sobreviure com a cosidora d\'ofici,\xc2\xa0i potser ocasionalment com a cambrera. Segons explicava el mateix Josep Pla, la va con\xc3\xa8ixer a Matar\xc3\xb3,\xc2\xa0en un moment complicat de la seva carrera period\xc3\xadstica en que gaireb\xc3\xa9 estava retirat de la vida p\xc3\xbablica i passava\xc2\xa0llargs per\xc3\xadodes de solitud a la Cala Fornells (Empord\xc3\xa0).\xc2\xa0Aurora, quinze anys m\xc3\xa9s jove, li va aportar una nova joia de viure i escriure i aviat van iniciar una relaci\xc3\xb3 de parella, essent la d\xc3\xa8cada dels 40 una de les m\xc3\xa9s\xc2\xa0prol\xc3\xadfiques i determinants, encara que poc coneguda en la vida de l\'escriptor.\xc2\xa0_NEWLINE_Traslladats a L\'Escala (Girona), van conviure en diversos domicilis. En un opuscle de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Fulls d\' hist\xc3\xb2ria local, Miquel D.Pi\xc3\xb1ero i\xc2\xa0l\'arxivera municipal Lurdes Boix Llonch, arran del centenari de Pla, publiquen  diversos testimonis de l\'\xc3\xa8poca que descriuen Aurora com una noia molt maca, dol\xc3\xa7a i discreta, afirmaven que Pla havia tingut molta sort, ja que el cuidava i l\'atenia amb paci\xc3\xa8ncia i dedicaci\xc3\xb3, especialment quan el febrer de 1942, va estar greument malalt en contreure un tifus complicat amb pleuresia, que el va mantenir allunyat de qualsevol activitat durant m\xc3\xa9s de dos mesos.\xc2\xa0_NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, l\xe2\x80\x99any 1945, al cap de cinc anys de conviv\xc3\xa8ncia,\xc2\xa0Aurora s\'adon\xc3\xa0 que res del que\xc2\xa0fes serviria per consolidar la relaci\xc3\xb3. Josep Pla feia gala en p\xc3\xbablic i en privat de la seva misog\xc3\xadnia, exhibia una actitud\xc2\xa0barroera per justificar la seva indecisi\xc3\xb3 a l\'hora d\'estabilitzar la seva vida. En aquelles condicions, Aurora va decidir enfocar el seu\xc2\xa0futur cap a altres horitzons, i va tornar a Barcelona al red\xc3\xb3s de la fam\xc3\xadlia. Tot i aix\xc3\xad, continuaren llurs trobades ocasionals, fins que el 1948, emigr\xc3\xa0 sola a l\' Argentina, emparada per tres tiets materns que eren all\xc3\xa0 des de feia temps. El 1950 es reagrup\xc3\xa0 definitivament a Buenos Aires amb la mare Flor\xc3\xa8ncia, la germana Modesta i els dos nebots, Rolando, fill de Manuel (orfe de pare i mare) i Mari-Carmen, filla de Modesta, que havia nascut a Altafulla el 18-1-1939. Finalment l\xc2\xb4any 1952, es cas\xc3\xa0\xc2\xa0amb Pedro Carnicero Garc\xc3\xa9s, un home d\'origen espanyol, 20 anys m\xc3\xa9s gran que ella.\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_La segona etapa de la relaci\xc3\xb3, s\'inicia quan Josep Pla, a les portes de la vellesa, es veu assaltat pels records, les reflexions sobre la vida passada, la sensualitat i la nost\xc3\xa0lgia de l\'amor perdut. Malgrat el temps i la dist\xc3\xa0ncia, no ha pogut oblidar Aurora, la seva figura reapareix amb for\xc3\xa7a, i li escriu gaireb\xc3\xa9 cada dia, ella li respon i mantenen una intensa correspond\xc3\xa8ncia er\xc3\xb2tica\xc2\xa0que\xc2\xa0Ell anomena Retour d\' \xc3\xa2ge, de la qual ha quedat const\xc3\xa0ncia en els seus dietaris, recopilats posteriorment en el llibre La vida lenta, on esmenta Aurora m\xc3\xa9s de quatre-centes vegades, en el marc d\'aquella obsessiva relaci\xc3\xb3 a dist\xc3\xa0ncia.\xc2\xa0_NEWLINE_El 21 de gener de 1966, gaireb\xc3\xa9 amb 71 anys, embarca\xc2\xa0 a Tenerife a bord del petrolier Vict\xc3\xb2ria que el portar\xc3\xa0 a Vene\xc3\xa7uela, des d\'on es despla\xc3\xa7ar\xc3\xa0 a Buenos Aires per retrobar Aurora. El 24 de gener escriu a bord\xc2\xa0:\xe2\x80\x9cPenso en Buenos Aires... quan hi podr\xc3\xa9 arribar?\xe2\x80\x9d\xc2\xa0_NEWLINE_El 9 de mar\xc3\xa7, havent passat prop d\'un mes amb Aurora, marxa en avi\xc3\xb3 a Sao Paulo i escriu: \xe2\x80\x9cMat\xc3\xad molt afectat per A... aquesta dona \xc3\xa9s molt complexa\xe2\x80\x9d. El dia 16, ja a Barcelona, escriu: \xe2\x80\x9cQu\xc3\xa8 haig de fer? He tornat molt perplex...\xe2\x80\x9d\xc2\xa0_NEWLINE_La correspond\xc3\xa8ncia ass\xc3\xaddua i quatre viatges m\xc3\xa9s a l\' Argentina, van permetre mantenir el contacte. L\'\xc3\xbaltima carta d\xc2\xb4Aurora ressenyada a Notes per un diari, \xc3\xa9s del 25 de mar\xc3\xa7 de 1968. Aurora moriria pocs mesos despr\xc3\xa9s de c\xc3\xa0ncer a Buenos Aires, i Josep Pla, en rebre la not\xc3\xadcia, li dedica un poema descarnat: Mentre moria Aurora, que forma part dels vint-i-cinc versos del Retour d\xc2\xb4\xc3\xa2ge, al llibre Notes per a S\xc3\xadlvia._NEWLINE_Josep Verges va publicar aquests manuscrits, trobats al Mas Llofriu el 1984, en el volum 44 de l\xc2\xb4obra completa de Josep Pla, amb el\xc2\xa0 t\xc3\xadtol:\xc2\xa0Darrers escrits._NEWLINE_Aurora havia quedat durant llargues d\xc3\xa8cades a l\'oblit, fins que el periodista i escriptor Xavier Febr\xc3\xa9s, en els llibres Les dones de Josep Pla i Josep Pla, Biografia de l\xc2\xb4homenot, trenca el silenci i revela aspectes desconeguts o volgudament envoltats de misteri sobre la enigm\xc3\xa0tica A... la dona m\xc3\xa9s important de la maduresa de Pla, a la qual va dedicar milers de p\xc3\xa0gines en cartes i fulls de dietari, essent l\'\xc3\xbanica dona que cita quan sent pr\xc3\xb2xima la pr\xc3\xb2pia mort, ocorreguda el 23 d\xc2\xb4abril de 1981._NEWLINE_El 8 de mar\xc3\xa7 de 1998, la professora de literatura de la Universitat de Barcelona, Anna Caball\xc3\xa9, i el periodista Arcadi Espasa, publicaven al diari El Pais \xc2\xa0el resultat  de les indagacions fetes a Buenos Aires per l\' advocat i periodista argent\xc3\xad Beltran Gambier, al voltant de la seva identitat. M\xc3\xa9s en davant, Francesc Blanc Canyelles publica al quadern d\xc2\xb4estudis Altafullencs l\xc2\xb4art\xc3\xadcle "A.del sud": Aurora Perea Men\xc3\xa9, germana del carrabiner de baix a mar. Tamb\xc3\xa9 els diaris ABC, Ara i la Fundaci\xc3\xb3 Josep Pla, avalen en diverses publicacions la influ\xc3\xa8ncia indiscutible d\'Aurora en la vida i l\xe2\x80\x99obra de Josep Pla. \xc2\xa0'