b"\n_START_ARTICLE_\nTemple d'Isis\n_START_SECTION_\nCulte a Isis\n_START_PARAGRAPH_\nIsis era una deessa de l'Antic Egipte, el culte del qual es va estendre \xc3\xa0mpliament al llarg del m\xc3\xb3n grecorom\xc3\xa0. Era venerada com a matrona de la maternitat i del matrimoni, aix\xc3\xad com del misticisme i de la pr\xc3\xa0ctica de la m\xc3\xa0gia. Els seus seguidors eren les classes oprimides, esclaus, lliberts, artesans i delinq\xc3\xbcents, encara que tamb\xc3\xa9 les classes acomodades, donzelles, arist\xc3\xb2crates i governants. Contr\xc3\xa0riament a la majoria de clergues del m\xc3\xb3n grecorom\xc3\xa0, els sacerdots d'Isis solien afaitar-se el cap i vestien peces de lli en lloc de les t\xc3\xadpiques de llana, com a record de la tradici\xc3\xb3 eg\xc3\xadpcia._NEWLINE_La devoci\xc3\xb3 a Isis estava aix\xc3\xad mateix \xc3\xadntimament relacionada amb l'adquisici\xc3\xb3 de coneixement, considerat com un llegat dels d\xc3\xa9us. El seu culte no promulgava una visi\xc3\xb3 messi\xc3\xa0nica del m\xc3\xb3n, sin\xc3\xb3 que procurava una relaci\xc3\xb3 divina que no acabava amb la mort. Igual que la majoria de les de\xc3\xaftats de l'antiguitat, Isis no exigia una veneraci\xc3\xb3 exclusiva, encara que en la pr\xc3\xa0ctica els seus fidels aplicaven, des d'una perspectiva actual, un punt de vista en certa manera henoteista. Els iniciats en el culte als misteris d'Isis adoraven a una deessa compassiva que prometia una futura salvaci\xc3\xb3 i una relaci\xc3\xb3 perp\xc3\xa8tua entre els vius i el m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0._NEWLINE_Es pensa que la veneraci\xc3\xb3 a Isis podria haver arribat a Pompeia aproximadament l'any 100 aC, despr\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 del primer temple durant el terratr\xc3\xa8mol de 62. Se celebraven serveis diaris, que consistien en un solemne acte d'obertura al mat\xc3\xad i un altre de clausura a la nit, amb acompanyament musical. Els instruments sagrats relacionats amb la cerim\xc3\xb2nia inclo\xc3\xafen el sistre i una sitra que contenia aigua del Nil. Tots dos elements s'utilitzaven en el ritual i apareixen habitualment en els registres arqueol\xc3\xb2gics com a s\xc3\xadmbols d'Isis.\n_START_SECTION_\nVisitants il\xc2\xb7lustres\n_START_PARAGRAPH_\nEl descobriment de nombrosos objectes sagrats i decoracions pict\xc3\xb2riques en aquest important temple d'origen egipci va provocar un gran inter\xc3\xa8s en tota Europa, convertint-lo en un edifici molt popular. Moltes personalitats van viatjar a l'indret a veure'l, ja fos per raons pol\xc3\xadtiques, econ\xc3\xb2miques o socials, sent els seus frescs els m\xc3\xa9s copiats en les llars pompeianes. L'ambaixador brit\xc3\xa0nic William Hamilton va ser un dels primers a con\xc3\xa8ixer'l, i va assistir en persona a les diferents fases de l'excavaci\xc3\xb3. El 1776 va redactar una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de cartes titulada Campi Phlegraei, il\xc2\xb7lustrada per Pietro Fabris, entre els gravats de les quals es trobava El descobriment del temple d'Isis a Pompeia._NEWLINE_Un altre viatger il\xc2\xb7lustre va ser Wolfgang Amadeus Mozart, que va visitar el temple el 1769 qun tenia 13 anys. Es diu que els records de la seva estada el van inspirar 20 anys m\xc3\xa9s tard per compondre la seva \xc3\xb2pera La flauta m\xc3\xa0gica. Giovanni Battista Piranesi va visitar Pompeia el 1770 al costat del seu fill Francesco, quan l'est\xc3\xa0tua d'Isis i els frescs ja s'havien traslladat al Museu Arqueol\xc3\xb2gic. Per tant, devia veure uns dibuixos realitzats poc temps despr\xc3\xa9s de l'excavaci\xc3\xb3 per poder afegir aquesta informaci\xc3\xb3 als seus gravats, de manera que les seves l\xc3\xa0mines reprodueixen l'edifici amb l'aspecte que tenia en el moment del seu descobriment. El 1779, sir John Soane va visitar Pompeia com a part del seu Grand Tour, i va dibuixar el temple d'Isis a la llum de la lluna per evitar la prohibici\xc3\xb3 Reial de reproduir el monument. Edward Bulwer-Lytton, en la seva famosa novel\xc2\xb7la Els \xc3\xbaltims dies de Pompeia, publicada el 1834, va utilitzar l'empla\xc3\xa7ament i les troballes all\xc3\xad com a inspiraci\xc3\xb3 per a la trama del seu llibre. Gustave Flaubert va arribar a Pompeia el 1851 i va escriure una guia dels seus principals monuments, citant entre d'altres el temple d'Isis. Vicent Blasco Ib\xc3\xa1\xc3\xb1ez va visitar el jaciment el 1896 i va relatar la seva experi\xc3\xa8ncia en la seva obra En el pa\xc3\xads del arte, en la qual pren com a inspiraci\xc3\xb3 el santuari per imaginar la vida dels seus sacerdots.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple se situa a la zona dels teatres (K), prop del gimn\xc3\xa0s samnita, la grand\xc3\xa0ria del qual es va reduir per permetre els treballs d'ampliaci\xc3\xb3 de l'edifici sagrat. L'entrada principal (B) es trobava en l'actual via del Temple d'Isis. La portada d'acc\xc3\xa9s al recinte, on se situava la inscripci\xc3\xb3 de Numeri, donava pas a un pati interior (C) pavimentat amb lloses de tuf volc\xc3\xa0nic, que estava envoltat per un p\xc3\xb2rtic corinti decorat amb pintures del quart estil._NEWLINE_La decoraci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica de la zona del p\xc3\xb2rtic estava constitu\xc3\xafda, a la zona inferior, per unes divisions amb motius de p\xc3\xa0teres, bucr\xc3\xa0nis i copes que representaven a lleons, esfinxs, dracs i dofins. A la zona mitja hi havia temes nil\xc3\xb2tics i de batalles navals, que s'alternaven amb imatges de sacerdots i paisatges egipcis. Sobre ells es disposava un fris i una zona superior decorada amb paisatges i bodegons, a m\xc3\xa9s de diverses figures que estaven suspeses a l'aire. La totalitat de la decoraci\xc3\xb3 va ser arrencada del seu lloc original en els anys 1764-1766 i es conserva en el Museu Arqueol\xc3\xb2gic de N\xc3\xa0pols._NEWLINE_Al centre del pati porticat se situava un pr\xc3\xb3naos (D) sobre un alt podi, al que s'accedia per una escalinata. Estava format per quatre columnes frontals i dos laterals, i dos forn\xc3\xadcules que probablement allotjaven les est\xc3\xa0tues d'Harpocrat i d'Anubis. A continuaci\xc3\xb3 s'empla\xc3\xa7ava la cella (I), amb els seus murs interiors i exteriors realitzats en opus quadratum i que van ser revestits d'estuc. En el mur posterior es recolzava un banc de ma\xc3\xb3, sobre el qual descansaven dues bases de tuf que albergaven les est\xc3\xa0tues d'Osiris i Isis. Tot el paviment estava realitzat amb mosaic._NEWLINE_En la part posterior del podi es va trobar un n\xc3\xadnxol que allotjava una est\xc3\xa0tua de Dion\xc3\xads amb una pantera. Al pati s'empla\xc3\xa7aven a m\xc3\xa9s dos petits altars dedicats a les mateixes divinitats que les forn\xc3\xadcules d'acc\xc3\xa9s. En el costat esquerre de la grada es va col\xc2\xb7locar l'altar principal (k), on es van trobar restes dels sacrificis realitzats, com cendres i diversos ossos, entre ells dos cranis. A la cantonada sud-est del p\xc3\xb2rtic se situava el purgatorium o edicle (F), amb una forma similar a un templet, on es dipositava l'aigua sagrada utilitzada pels fidels per a les cerim\xc3\xb2nies dom\xc3\xa8stiques, probablement provinent del Nil. Presentava una decoraci\xc3\xb3 en estuc amb fons blau, groc i vermell, i representacions de Arp\xc3\xb2crates, figures is\xc3\xadaques en process\xc3\xb3, sacerdotesses eg\xc3\xadpcies, Venus, Mart, Perseu, Andr\xc3\xb2meda i una parella d'amants entre amorets._NEWLINE_A la zona oest hi havia una sala d'iniciaci\xc3\xb3 (I) i un ekklesiasterion (H), un espai utilitzat per a les assemblees i els banquets rituals. El paviment estava realitzat amb mosaic en blanc i negre, i els murs tenien una important decoraci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica, conservada en el Museu Nacional de N\xc3\xa0pols. Es representaven diversos santuaris egipcis i escenes del mite de la nimfa Io. Als voltants d'aquesta sala va ser trobat a m\xc3\xa9s el cap en marbre d'Isis. A la zona sud se situava el sacrarium (G), utilitzat com a dip\xc3\xb2sit per a les vestimentes lit\xc3\xbargiques, amb frescs m\xc3\xa9s modests respecte als de la resta de l'edifici. Sobre un fons blanc apareixen el bou Apis, Osiris en el tron i una representaci\xc3\xb3 de la Navigium Isidis. A l'interior del complex tamb\xc3\xa9 hi havia un pastophorion o apartament dels sacerdots (o), amb una cuina (q), un triclini i un cubiculum (v).\n_START_SECTION_\nSimbologia eg\xc3\xadpcia\n_START_PARAGRAPH_\nEls elements distintius egipcis d'aquest temple poden apreciar-se en el purgatorium, en les grans escenes mitol\xc3\xb2giques del ekklesiasterion i en alguns s\xc3\xadmbols egipcis del sacrarium. El purgatorium era un recinte sense sostre situat a l'escaira sud-est del pati, que delimitava una estada subterr\xc3\xa0nia amb un estany on es dipositaven les aig\xc3\xbces del Nil. A m\xc3\xa9s, es pensa que les est\xc3\xa0tues d'Isis s'alineaven al llarg dels murs amb d'altres de de\xc3\xaftats romanes. El propi purgatori s'assemblava a un temple en miniatura, amb un front\xc3\xb3 i pilastres en l'entrada i revestit d'estuc._NEWLINE_Un dels frescs de l'ekklesiasterion escenificava l'arribada de Io a Egipte i la posterior benvinguda d'Isis. En el mur nord es van trobar imatges de Io, Argos i Hermes. Sembla que aquest recinte s'utilitzava com a lloc de celebraci\xc3\xb3 de banquets rituals i de reuni\xc3\xb3 dels iniciats. El sacrarium tenia una inspiraci\xc3\xb3 encara m\xc3\xa9s eg\xc3\xadpcia, amb un mural que representava a unes serps protegint una cistella de v\xc3\xadmet adornada amb s\xc3\xadmbols lunars. Aquesta escena podria reproduir una celebraci\xc3\xb3 naval de la primavera, la Navigium Isidis, en la qual es remolcava un vaixell ple d'aigua sagrada per commemorar la resurrecci\xc3\xb3 d'Osiris, germ\xc3\xa0 i esp\xc3\xb2s d'Isis, per part de la seva esposa."