b'\n_START_ARTICLE_\nAm\xc3\xa8rica russa\n_START_SECTION_\nDescobriment rus d\'Alaska\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s possible que en 1648 Semion Dejniov i Fedot Aleks\xc3\xa9iev, un comerciant rus, es convertissin en els primers a navegar per l\'oce\xc3\xa0 Glacial \xc3\x80rtic des de l\'oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic, travessant pr\xc3\xa8viament el despr\xc3\xa9s denominat estret de Bering. El seu descobriment mai va ser avisat al govern central rus, deixant com a interrogant si Sib\xc3\xa8ria va estar relacionada amb Am\xc3\xa8rica del Nord en aquestes dates. En 1725, Pere I de R\xc3\xbassia va enviar una altra expedici\xc3\xb3._NEWLINE_Com una part de la segona expedici\xc3\xb3 1733-1743 des de Kamtxatka, la Sveti Piotr (Sant Pere), capitanejada pel dan\xc3\xa8s Vitus Bering, i la Sveti P\xc3\xa1vel (Sant Pau), capitanejada pel rus Aleksei Tx\xc3\xadrikov, van navegar des de R\xc3\xbassia en el port de Petropavlovsk al juny de 1741. Van ser separats aviat, per\xc3\xb2 cadascun va seguir navegant cap a l\'Est, \xc3\xa9s a dir cap a Am\xc3\xa8rica._NEWLINE_El 15 de juliol, Tx\xc3\xadrikov va veure terra, probablement el costat occidental de l\'illa Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les, al sud-est d\'Alaska, i va enviar un grup d\'homes a terra en una xalupa, sent aix\xc3\xad els primers europeus a arribar a la costa nord-oest d\'Am\xc3\xa8rica del Nord._NEWLINE_Aproximadament el 16 de juliol, Bering i la tripulaci\xc3\xb3 del Sveti Piotr van albirar la muntanya Saint Elias en el sector continental d\'Alaska; despr\xc3\xa9s viraren a l\'oest retornant a la R\xc3\xbassia eurasi\xc3\xa0tica poc temps despr\xc3\xa9s. Mentrestant, Tx\xc3\xadrikov i el Sant Pau es van dirigir de tornada a R\xc3\xbassia a l\'octubre amb not\xc3\xadcies de la terra que ells havien trobat._NEWLINE_Al novembre, no obstant aix\xc3\xb2, el vaixell de Bering va ser arru\xc3\xafnat a l\'illa de Bering. All\xc3\xad, Bering va caure malalt i va morir, i el vaixell va ser trencat a trossos per forts vents. L\'equip encallat va hivernar l\'illa, els supervivents van construir un vaixell amb les restes i van posar la vela de retorn a R\xc3\xbassia l\'agost de 1742. L\'equip de Bering va aconseguir arribar a Kamtxatka en 1742, portant la not\xc3\xadcia de l\'expedici\xc3\xb3. Les pells de ll\xc3\xbadria marina que van portar aviat van ser considerades com la pell m\xc3\xa9s fina del m\xc3\xb3n; aix\xc3\xb2 va provocar l\'establiment rus a Alaska.\n_START_SECTION_\nDe 1740 a 1800\n_START_PARAGRAPH_\nPosteriorment, les petites associacions de comerciants de pell van comen\xc3\xa7ar a anar amb vaixell de les ribes de Sib\xc3\xa8ria cap a les illes Aleutianes. Quan les expedicions des de Sib\xc3\xa8ria a Am\xc3\xa8rica es van fer m\xc3\xa9s continuades (durant dues a quatre anys o m\xc3\xa9s), els expedicionaris es van establir en llocs de cacera i de comer\xc3\xa7._NEWLINE__NEWLINE_Abans de finals dels anys 1790, aquests s\'havien fet establiments permanents. Aproximadament la meitat dels comerciants de pell eren russos de diverses parts europees de l\'Imperi rus o de Sib\xc3\xa8ria. Els altres eren ind\xc3\xadgenes de Sib\xc3\xa8ria o siberians amb or\xc3\xadgens ind\xc3\xadgenes, europeus i asi\xc3\xa0tics variats._NEWLINE_M\xc3\xa9s que ca\xc3\xa7ar, la seva vida va ser marinera, ja que els russos van obligar als aleutians a ca\xc3\xa7ar per a ells. Amb l\'extensi\xc3\xb3 de les not\xc3\xadcies de la riquesa en pells que podien ser obtingudes a Alaska va augmentar la compet\xc3\xa8ncia entre companyies russes i els aleutians van ser for\xc3\xa7ats a l\'esclavitud. Caterina la Gran, que es va fer emperadriu en 1763, va proclamar la bona voluntat cap als aleutians i va impulsar als seus s\xc3\xbabdits russos a tractar-los justament. En algunes illes i parts de la pen\xc3\xadnsula d\'Alaska, els grups de comerciants havien estat capa\xc3\xa7os d\'una coexist\xc3\xa8ncia relativament pac\xc3\xadfica amb els habitants locals. Altres grups no podien manejar les relacions tibants i van perpetrar exaccions. Van ser presos ostatges, dividides les fam\xc3\xadlies, i els individus van ser obligats a deixar els seus pobles i traslladats una altra part. La compet\xc3\xa8ncia creixent entre les companyies de comer\xc3\xa7 va reduir el seu nombre, quedant concentrades en corporacions m\xc3\xa9s grans i m\xc3\xa9s poderoses, la qual cosa va agreujar la situaci\xc3\xb3 conflictiva de les relacions amb les poblacions ind\xc3\xadgenes. Durant anys, la situaci\xc3\xb3 es va fer catastr\xc3\xb2fica._NEWLINE_uan les poblacions d\'animals van disminuir, els aleutians, ja tamb\xc3\xa9 dependents de la nova economia de barata creada pel comer\xc3\xa7 rus de pell, van ser obligats cada vegada a majors riscos en les molt perilloses aig\xc3\xbces de l\'oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic del Nord per ca\xc3\xa7ar m\xc3\xa9s ll\xc3\xbadries._NEWLINE_Quan la poderosa companyia X\xc3\xa9likhov-G\xc3\xb3likov es va establir com un monopoli, les escaramusses i incidents violents es van convertir en viol\xc3\xa8ncia sistem\xc3\xa0tica com un instrument de l\'explotaci\xc3\xb3 colonial del poble ind\xc3\xadgena. Quan els aleutians es van rebel\xc2\xb7lar i van obtenir algunes vict\xc3\xb2ries, els russos van respondre matant-ne molts i destruint els seus vaixells i equip de ca\xc3\xa7a, deixant-los sense mitjans de superviv\xc3\xa8ncia. El vuitanta per cent de la poblaci\xc3\xb3 aleutiana va ser destru\xc3\xafda per aquesta viol\xc3\xa8ncia i per les malalties europees contra les quals no tenien defensa, la qual cosa va oc\xc3\xb3rrer durant les dues primeres generacions de contacte rus._NEWLINE_Encara que la col\xc3\xb2nia mai fos molt profitosa, a causa de les despeses de transport, la major part dels comerciants russos estaven determinats a mantenir la terra per a ells. En 1784, Grigori X\xc3\xa9likhov, que establiria m\xc3\xa9s tard la companyia Alaska Russa que va colonitzar Alaska, va arribar a la badia Three Saints, en l\'illa Kodiak, amb dos vaixells, els Tres Sants i el Sant Sim\xc3\xb3. Els koniag ind\xc3\xadgenes van assetjar als russos i X\xc3\xa9likhov va respondre matant-ne centenars i prenent ostatges per fer obeir a la resta. Havent establert les seves autoritats a l\'illa Kodiak, X\xc3\xa9likhov va fundar el primer establiment rus permanent a Alaska, a la badia Three Saints._NEWLINE_En 1790, de tornada a R\xc3\xbassia, X\xc3\xa9likhov va contractar Aleksandr Baranov per dirigir la seva empresa de pell a Alaska. Baranov va traslladar la col\xc3\xb2nia a l\'extrem nord-est de l\'illa Kodiak, on hi havia fusta disponible. El lloc m\xc3\xa9s tard va esdevenir l\'actual ciutat de Kodiak. Els membres russos de la col\xc3\xb2nia van prendre a dones koniag i van crear fam\xc3\xadlies els noms de les quals segueixen avui, com Panamaroff, Petrikoff, i Kvasnikoff. En 1795 Baranov, preocupat per la visita d\'europeus no russos que comerciaven amb els naturals en el sud-est d\'Alaska, va establir Mikhailovsk 10 quil\xc3\xb2metres al nord de l\'actual Sitka. Va comprar la terra dels tlingits, per\xc3\xb2 en 1802, mentre Bar\xc3\xa1nov estava lluny, tlingits d\'un establiment ve\xc3\xad van atacar i van destruir Mikhailovsk. Baranov va tornar amb un vaixell de guerra rus i va arrasar el poble tlingit. Va construir llavors l\'establiment del Novo Arkhangelsk. Aquest es va transformar a la capital de l\'Am\xc3\xa8rica Russa i avui \xc3\xa9s la ciutat de Sitka, que cobreix el que era abans l\'\xc3\xa0rea de Mikhailovsk._NEWLINE_Quan Baranov va assegurar la pres\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica dels russos a Alaska, la fam\xc3\xadlia X\xc3\xa9likhov va seguir treballant a R\xc3\xbassia per obtenir el monopoli del comer\xc3\xa7 de pell d\'Alaska. En 1799, el gendre de X\xc3\xa9likhov, Nikolai Rez\xc3\xa0nov, havia adquirit el monopoli del comer\xc3\xa7 nord-americ\xc3\xa0 de pell del tsar Pau I. Rez\xc3\xa0nov llavors va formar la Companyia Russo-Americana. Com a part del tracte, el tsar va esperar que la companyia establ\xc3\xads nous establiments a Alaska i realitz\xc3\xa9s un ampli programa de colonitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\n1800 a 1867\n_START_PARAGRAPH_\nCap a 1804 Aleksandr Baranov, ara gerent de la Companyia Russo-Americana, havia consolidat l\'espera de la companyia activitats de comer\xc3\xa7 de pell a Am\xc3\xa8rica, despr\xc3\xa9s de la seva vict\xc3\xb2ria sobre el clan tlingit en la batalla de Sitka. Malgrat aquests esfor\xc3\xa7os, els russos mai van colonitzar Alaska totalment. En la seva major part, es van assentar en la costa i van rebutjar l\'interior. Abans dels anys 1830, el monopoli rus en el comer\xc3\xa7 s\'afeblia. La Companyia de la Badia de Hudson va establir un lloc en la vora del sud de l\'Am\xc3\xa8rica Russa en 1833. Aquesta signatura anglesa va comen\xc3\xa7ar a comerciar amb profit._NEWLINE_Els nord-americans tamb\xc3\xa9 es feien poderosos a la zona. Baranov va comen\xc3\xa7ar a dependre onerosament de vaixells de subministrament nord-americans, que des de mitjan segle\xc2\xa0xix van arribar amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que els russos. A m\xc3\xa9s, els nord-americans podrien vendre pells al mercat de Canton, que va estar tancat als russos. El desavantatge era que els ca\xc3\xa7adors i trampers nord-americans van usurpar territoris que els russos consideraven com a seus. En 1812 un establiment va ser edificat cap als 55\xc2\xb0 Nord donant als russos drets exclusius al comer\xc3\xa7 de pell al Nord d\'aquest paral\xc2\xb7lel, i als nord-americans al Sud d\'aquest. L\'acord rus-nord-americ\xc3\xa0 aviat va ser aconseguit, no obstant aix\xc3\xb2, amb la retirat de Baranov en 1818, la pres\xc3\xa8ncia russa d\'Alaska es va veure posteriorment afeblida._NEWLINE_Quan la carta de la Companyia Russo-americana va ser renovada en 1821 es va estipular que els gerents principals a partir de llavors serien oficials navals. La majoria dels oficials navals no tenien cap experi\xc3\xa8ncia en el comer\xc3\xa7 de pell, per la qual cosa la companyia va sofrir. La segona carta tamb\xc3\xa9 va tractar de tallar tot contacte amb estrangers, sobretot amb els competitius nord-americans, per\xc3\xb2 aquesta estrat\xc3\xa8gia els va ser contr\xc3\xa0ria, ja que la col\xc3\xb2nia russa s\'havia acostumat a confiar en vaixells de subministrament nord-americans, i els Estats Units s\'havien fet un client important per a les seves pells. Finalment, la Companyia Russa-americana va signar un acord amb la Companyia de la Badia de Hudson, que els va donar els drets brit\xc3\xa0nics de navegar per territori rus._NEWLINE_Encara que el per\xc3\xadode de mitjan segle no va ser un bo per als russos a Alaska, les condicions van millorar per als naturals costaners d\'Alaska que havien sobreviscut al contacte, principalment els aleutians, koniags, i tlingits. Els tlingits mai van ser conquistats i van seguir emprenent la guerra contra els russos en els 50 del segle. Els aleutians, a molts dels quals se\'ls havia llevat les seves illes de resid\xc3\xa8ncia, generalment foren enviats a destinacions llunyanes com Calif\xc3\xb2rnia per ca\xc3\xa7ar la ll\xc3\xbadria de mar per als russos, d\'aquesta manera va seguir disminuint la seva poblaci\xc3\xb3 durant la d\xc3\xa8cada dels anys 40. Els oficials navals de la Companyia Rus-americana van establir escoles i hospitals pels aleutians i els van donar ocupacions. El clergat ortodox rus es va moure a les Aleutianes. La poblaci\xc3\xb3 aleutiana va comen\xc3\xa7ar a augmentar.\n_START_SECTION_\nActivitat missionera\n_START_PARAGRAPH_\nEn la badia Tres Santos, X\xc3\xa9likhov va construir una escola per ensenyar als naturals a llegir i escriure en rus, i va presentar als primers missioners residents i clergues que van estendre la religi\xc3\xb3 ortodoxa russa. Aquesta religi\xc3\xb3 (amb els seus rituals i texts sagrats, tradu\xc3\xafts a l\'aleuti\xc3\xa0 en una etapa molt primerenca) havia estat informalment introdu\xc3\xafda, des dels anys 1740, pels comerciants de pell que van fundar fam\xc3\xadlies locals o simb\xc3\xb2licament van adoptar companys de comer\xc3\xa7 aleutians com a fillols per guanyar la seva lleialtat per aquesta obligaci\xc3\xb3 personal especial. Els missioners aviat es van oposar a l\'explotaci\xc3\xb3 de les poblacions ind\xc3\xadgenes i els seus informes romanen una de les nostres fonts principals en la viol\xc3\xa8ncia exercida per establir la regla colonial en aquest per\xc3\xadode._NEWLINE_Inspirat per la mateixa teologia pastoral que Bartolom\xc3\xa9 de las Casas o Sant Francesc Xavier, els or\xc3\xadgens de la qual v\xc3\xa9nen de la necessitat del cristianisme primerenc d\'adaptar-se a les cultures d\'Antiguitat, missioners a Am\xc3\xa8rica russa van aplicar una estrat\xc3\xa8gia que va col\xc2\xb7locar el valor en cultures locals i va animar el comandament ind\xc3\xadgena en vida de parr\xc3\xb2quia i activitat missionera. Aquesta pol\xc3\xadtica cultural va ser al principi volguda per guanyar la lleialtat de les poblacions ind\xc3\xadgenes establint les autoritats de l\'Esgl\xc3\xa9sia i Estat com a protectors de m\xc3\xa9s de 10.000 habitants de l\'Am\xc3\xa8rica russa (on el nombre de pobladors russos \xc3\xa8tnics sempre era menys que el registre 812, gaireb\xc3\xa9 tots concentrats a Sitka i Kodiak)._NEWLINE_Un efecte secundari de l\'estrat\xc3\xa8gia missionera havia de generar una forma nova i aut\xc3\xb2noma de la identitat ind\xc3\xadgena, permetent a moltes tradicions natals sobreviure en la tradici\xc3\xb3 ortodoxa "russa" local i en la vida religiosa dels pobles. La part d\'aquesta identitat ind\xc3\xadgena moderna \xc3\xa9s un alfabet i la base per a una literatura escrita en gaireb\xc3\xa9 cadascun dels grups \xc3\xa8tnics ling\xc3\xbc\xc3\xadstics en la meitat del sud d\'Alaska. El pare Ivan Veniam\xc3\xadnov, fam\xc3\xb3s a tot arreu de l\'Am\xc3\xa8rica russa, tamb\xc3\xa9 va desenvolupar un diccionari i gram\xc3\xa0tica en idioma aleuti\xc3\xa0._NEWLINE_El rastre m\xc3\xa9s visible del per\xc3\xadode colonial rus a Alaska contempor\xc3\xa0nia \xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia de gaireb\xc3\xa9 noranta parr\xc3\xb2quies ortodoxes russes amb m\xc3\xa9s de 20.000 homes, dones, i nens, gaireb\xc3\xa9 exclusivament ind\xc3\xadgenes, fins i tot diversos grups atabasc de l\'interior, comunitats yup\'ik molt grans, i la quasi totalitat de les poblacions aleut i koniag. Entre les poques parr\xc3\xb2quies ortodoxes tlingit, el grup m\xc3\xa9s gran a Juneau va adoptar el cristianisme ortodox nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s del per\xc3\xadode colonial rus, en una \xc3\xa0rea on no va haver-hi cap poblador, ni missioners russos. El que probablement explica tal grau d\'una tradici\xc3\xb3 ortodoxa russa local i la seva persist\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s la fusi\xc3\xb3 de cultures locals i creences i rituals cristians.'