b'\n_START_ARTICLE_\nEsmalt\n_START_SECTION_\nComposici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esmalt \xc3\xa9s un producte qu\xc3\xadmic de f\xc3\xb3rmules molt precises i de composici\xc3\xb3 molt semblant al vidre o al cristall. \xc3\x89s un material de s\xc3\xadntesi compost a partir de diverses mat\xc3\xa8ries primeres: el vitrificant, el fundent, els estabilitzants i els materials secundaris. _NEWLINE_La fusi\xc3\xb3 i el posterior refredament de la s\xc3\xadlice donen un material d\'estructura amorfa, a difer\xc3\xa8ncia del quars que presenta una estructura cristal\xc2\xb7lina. Aquesta estructura amorfa dispersa la llum gr\xc3\xa0cies a les successives capes d\'\xc3\xa0toms i mol\xc3\xa8cules. L\'esmalt al no tenir una estructura concreta es converteix en un material transparent que permet el pas de la llum.\n_START_SECTION_\nEl vitrificant\n_START_PARAGRAPH_\nEl vitrificant \xc3\xa9s la s\xc3\xadlice, que \xc3\xa9s l\'element principal de l\'esmalt i que s\'obt\xc3\xa9 en forma de di\xc3\xb2xid de s\xc3\xadlice (SiO\xe2\x82\x82),que pot ser arena sil\xc3\xadcia o vitrificada en la seva forma natural de quars o cristall de roca. _NEWLINE_La s\xc3\xadlice es torna fluid a temperatures molt elevades, entorn els 1700\xc2\xb0C. S\'utilitzen d\'altres components per rebaixar la seva temperatura de fusi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEl fundent\n_START_PARAGRAPH_\nEl fundent s\'afegeix a la mescla per rebaixar la temperatura de fusi\xc3\xb3 del vitrificant, \xc3\xa9s a dir, la s\xc3\xadlice. Si no es pos\xc3\xa9s un fundent, la s\xc3\xadlice per si sol, donaria un material fr\xc3\xa0gil i trencad\xc3\xads, amb el que seria impossible de treballar._NEWLINE_Se sol utilitzar carbonat s\xc3\xb2dic (Na\xe2\x82\x82CO\xe2\x82\x83), comunament conegut com a sosa, borat de sodi o b\xc3\xb2rax (Na\xe2\x82\x82B\xe2\x82\x84O\xe2\x82\x87\xc2\xb710H\xe2\x82\x82O) o tamb\xc3\xa9 es pot utilitzar hidr\xc3\xb2xid de potassi (KOH) tamb\xc3\xa9 denominada, potassa.\n_START_SECTION_\nEls estabilitzants\n_START_PARAGRAPH_\nEls estabilitzants proporcionen duresa i cos a la mat\xc3\xa8ria. Tamb\xc3\xa9 la insolubilitzen, ja que sense aquests components l\'esmalt seria soluble en aigua. Se sol fer servir molt el carbonat de calci (CaCO\xe2\x82\x83).\n_START_SECTION_\nMaterials secundaris\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 s\'afegeixen altres components com ara colorants o opacificants. Si es vol donar brillantor i densitat a la mat\xc3\xa8ria i conferir-li la ductilitat necess\xc3\xa0ria per ser apte per poder treballar l\'esmalt se li afegir\xc3\xa0 \xc3\xb2xid de plom (PbO) o tetra\xc3\xb2xid de plom o mini (Pb\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84)._NEWLINE_La coloraci\xc3\xb3 de l\'esmalt durant la seva fabricaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s summament complex en el qual intervenen moltes variables f\xc3\xadsico-qu\xc3\xadmiques. A part dels colorants, tamb\xc3\xa9 dep\xc3\xa8n d\'altres par\xc3\xa0metres com s\xc3\xb3n: els components del vidre, la temperatura, el tipus de forn... Aix\xc3\xad com de la composici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia del vidre, la proporci\xc3\xb3 del colorant i les possibles mescles de productes colorants. \xc3\x89s possible que un mateix compost doni colors diferents depenent del rang de temperatura assolit durant la fabricaci\xc3\xb3 del vidre._NEWLINE_L\'\xc3\xb2xid d\'estany (SnO) o el tri\xc3\xb2xid d\'antimoni (Sb\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83), entre altres, s\'utilitzen com opacificants de la mat\xc3\xa8ria i el resultat \xc3\xa9s un esmalt opac o opalescent segons la proporci\xc3\xb3 que s\'hagi utilitzat.\n_START_SECTION_\nFabricaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, l\'esmalt s\'elabora en f\xc3\xa0briques molt especialitzades i que utilitzen maquin\xc3\xa0ria sofisticada. Utilitzen unes proporcions exactes per a cada component.\n_START_SECTION_\nProc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nEs disposen les mat\xc3\xa8ries segons les proporcions desitjades a l\'interior d\'un gresol. _NEWLINE_Per elaborar l\'esmalt, primer s\'escalfa gradualment el gresol a l\'interior d\'un forn durant vuit dies fins a arribar a la temperatura de 1400\xc2\xb0 C, que \xc3\xa9s l\'habitual. Despr\xc3\xa9s s\'aboquen  els components de l\'esmalt dins el gresol i en una primera fusi\xc3\xb3 dels components, s\'obt\xc3\xa9 un esmalt base, incolor i transparent, denominat fundent o frita, que s\'utilitzar\xc3\xa0 com a mat\xc3\xa8ria primera per aconseguir l\'esmalt definitiu mitjan\xc3\xa7ant una segona fusi\xc3\xb3. Seguidament, s\'afegeixen els components colorants, tenint en compte les diferents composicions i mescles per assolir el color desitjat. La mescla s\'introdueix dins el forn a 1400\xc2\xb0 C durant unes catorze hores aproximadament per 200 kg. de material. Transcorregut aquest temps, s\'obt\xc3\xa9 una massa fluida i de consist\xc3\xa8ncia pastosa. Llavors s\'extreu la massa del gresol amb l\'ajuda d\'uns cullerots grans amb m\xc3\xa0nec llarg i es bolca sobre unes taules met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques, on es deixa refredar lentament fins que se solidifica. Un cop refredat i solidificat, s\'obt\xc3\xa9 un bloc circular i pla anomenat galeta. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible fer una colada de massa a l\'interior d\'un motlle per aconseguir una galeta massissa de forma quadrada o decantar-se directament a l\'aigua per aconseguir granalla. M\xc3\xa9s tard, es fragmenten les galetes i es molturen en uns molins especials dotats de boles de porcellana o \xc3\xbaltimament de resina sint\xc3\xa8tica d\'extrema duresa, fins a aconseguir gr\xc3\xa0nuls m\xc3\xa9s o menys fins. Durant el proc\xc3\xa9s del molturat s\'ha d\'evitar les possibles barreges de colors i s\'ha d\'anar molt amb compte d\'aconseguir els gr\xc3\xa0nuls m\xc3\xa9s regulars possibles. A continuaci\xc3\xb3, l\'esmalt se sotmet a diferents processos per eliminar la pols a partir d\'extractors, aix\xc3\xad com possibles part\xc3\xadcules met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques mitjan\xc3\xa7ant electroimants. Finalment, s\'estableix la granulometria, \xc3\xa9s a dir, se separa el material segons les dimensions o la mida dels gr\xc3\xa0nuls, per mitj\xc3\xa0 de sedassos amb malles de diferents obertures, en funci\xc3\xb3 de la mida de part\xc3\xadcula que es desitgi.\n_START_SECTION_\nPresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop elaborat l\'esmalt, existeixen diverses formes de presentaci\xc3\xb3 a l\'hora de comercialitzar-lo. Aquestes s\xc3\xb3n les m\xc3\xa9s habituals:\n_START_SECTION_\nGranalla\n_START_PARAGRAPH_\nQuan s\'acaba de fabricar l\'esmalt al forn, aquest es pot refredar en forma de galeta o b\xc3\xa9 mitjan\xc3\xa7ant una colada en aigua. Amb la colada s\'aconsegueixen porcions menudes de material, a manera de trossos de diferents mides i de perfil irregular.\n_START_SECTION_\nGra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s la presentaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s habitual i la m\xc3\xa9s difosa dels esmalts. Generalment, l\'esmalt es presenta en estat de pols o en gran fins que es comercialitzen en diferents granulometries (dimensions de les part\xc3\xadcules) estandarditzades, sent el n\xc3\xbamero 80 mesh una mida de part\xc3\xadcula de 0,419 mm, que \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s habitual. L\'estandarditzaci\xc3\xb3 es refereix a la malla estandarditzada segons la normativa dels Estats Units utilitzada per garbellar i separar les part\xc3\xadcules mitjan\xc3\xa7ant un seda\xc3\xa7. El n\xc3\xbamero de la malla est\xc3\xa0 determinat per la quantitat d\'obertures per polsada (25,4 mm) de malla met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica estandarditzada. La mida de cada sed\xc3\xa0s el determina el di\xc3\xa0metre del fil utilitzat per confeccionar la malla. El n\xc3\xbamero 80 \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s habitual per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 se\'n pot trobar del 150 i el 200 per esmalts transparents i fins i tot el 325 que presenta les part\xc3\xadcules m\xc3\xa9s petites.\n_START_SECTION_\nTerrossos\n_START_PARAGRAPH_\nEls terrossos d\'esmalt trossejat en fragments de mida similar, les quals les dimensions varien depenent del m\xc3\xa8tode utilitzat per fracturar la galeta d\'esmalt a la f\xc3\xa0brica. L\'esmalt en terrossos sol ser pr\xc3\xa0cticament inalterable si \xc3\xa9s de bona qualitat i en condicions d\'abs\xc3\xa8ncia de pols i humitat no pateix alteracions.\n_START_SECTION_\nEsferes\n_START_PARAGRAPH_\nLes esferes d\'esmalt s\xc3\xb3n petites boletes de la mida d\'un cap d\'agulla. S\'empren per aconseguir textures a la superf\xc3\xadcie o determinats efectes decoratius. Se solen fixar a la capa pr\xc3\xa8via d\'esmalt amb adhesiu, fonent-se mitjan\xc3\xa7ant la cocci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFilaments\n_START_PARAGRAPH_\nEls filaments s\xc3\xb3n barretes o fils molt fins d\'esmalt. Es comercialitzen en una gamma de colors bastant variada i presenten una longitud i un gruix bastant uniforme. Permeten aconseguir efectes decoratius interessants.\n_START_SECTION_\nAltres: La murrina\n_START_PARAGRAPH_\nLa murrina o millefiori s\xc3\xb3n cilindres de vidre mosaic. Aquests cilindres m\xc3\xa9s o menys gruixuts estan formats a partir d\'agrupacions de filaments o peces de diferents colors pr\xc3\xa8viament fosos constituint formes. Quan el vidre encara est\xc3\xa0 calent es talla a petits fragments que donen lloc a murrines cil\xc3\xadndriques amb formes decoratives policromes que apareixen en secci\xc3\xb3. En tractar-se d\'un tipus de vidre diferent, les murrines necessiten un temps de cocci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s elevat que els esmalts i aix\xc3\xb2 pot causar inconvenients. Tot i aix\xc3\xad, permeten crear efectes decoratius curiosos i es poden combinar amb els esmalts pr\xc3\xb2piament dits.\n_START_SECTION_\nTipus d\'esmalts\n_START_PARAGRAPH_\nEls esmalts es poden classificar segons l\'aspecte que agafen despr\xc3\xa9s de la cuita, segons el resultat que ofereixen i el seu comportament davant la llum; independentment de la seva composici\xc3\xb3 (si porten o no plom) i del fabricant. Tamb\xc3\xa9 es poden classificar a partir del seu comportament respecte a la temperatura.\n_START_SECTION_\nEsmalts transparents\n_START_PARAGRAPH_\nEls esmalts transparents deixen passar totalment la llum i permeten veure la superf\xc3\xadcie del suport met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic. S\xc3\xb3n, potser, els esmalts que ofereixen els resultats m\xc3\xa9s atractius respecte a altres tipus d\'esmalts. A mesura que augmenta el gruix de l\'esmalt, la transpar\xc3\xa8ncia decreix i el color s\'intensifica. La combinaci\xc3\xb3 entre el color de l\'esmalt i la superf\xc3\xadcie met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica que reflecteix la llum d\xc3\xb3na un resultat llumin\xc3\xb3s molt atractiu. Els suports que permeten millor aquesta lluminositat s\xc3\xb3n l\'or i la plata, gr\xc3\xa0cies a la qualitat reflectora d\'aquest. Aquest tipus d\'esmalt es pot aplicar directament sobre el metall, per\xc3\xb2 per l\'efecte del cromatisme groguenc propi dels reflexos de l\'or, els esmalts de tons blaus i grisos, a causa de la mescla subtractiva dels colors, varien a tonalitats verdes o turqueses. Per contrarestar aquest efecte, s\'aplica una capa de fundent espec\xc3\xadfic sobre el suport met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic abans de comen\xc3\xa7ar a aplicar l\'esmalt de color. _NEWLINE_Els esmalts que tenen de suport met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic el coure es poden aplicar directament sobre la superf\xc3\xadcie o aplicar una capa de fundent abans. Els grocs, blaus, o violetes s\xc3\xb3n molt aptes, tot i que depenen de les caracter\xc3\xadstiques de cada un i del fabricant.  _NEWLINE_Aquests esmalts permeten crear  efectes molt curiosos sobre superf\xc3\xadcies texturades, gravades o tallades. Es poden utilitzar les t\xc3\xa8cniques m\xc3\xa9s habituals d\'aplicaci\xc3\xb3 d\'esmalts.\n_START_SECTION_\nEl fundent\n_START_PARAGRAPH_\nEl fundent \xc3\xa9s un esmalt transparent, que per les seves caracter\xc3\xadstiques i usos es considera a part. Tamb\xc3\xa9 es coneix amb el nom de flux en angl\xc3\xa8s. Tal com s\'ha dit, \xc3\xa9s un esmalt transparent i incolor, que principalment es fa servir com a capa de preparaci\xc3\xb3 o recobriment dels metalls abans d\'esmaltar. Serveix de protecci\xc3\xb3 al suport evitant l\'oxidaci\xc3\xb3 del metall i com a capa a\xc3\xafllant d\'aquest respecte de l\'esmalt. Tamb\xc3\xa9 serveix  com a capa de preparaci\xc3\xb3 per la fixaci\xc3\xb3 dels pallons d\'or o plata, fils met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics, etc., i com a capa de recobriment final de pintures vitrificables i calcomanies, aix\xc3\xad com per igualar la superf\xc3\xadcie de l\'obra. Existeixen fundents espec\xc3\xadfics per cada metall, generalment, or, plata i coure, i per acabats.\n_START_SECTION_\nEsmalts opacs\n_START_PARAGRAPH_\nEls esmalts opacs no deixen passar cap mena de llum i amaguen totalment el suport met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic. Presenten colors uniformes i tot i que es poden utilitzar sobre metalls preciosos com l\'or i la plata, es fan servir habitualment sobre coure. Es poden aplicar directament sobre el suport o b\xc3\xa9 es pot posar una capa de fundent abans. Si es posen diverses capes d\'esmalts opacs una sobre de l\'altre, el color de l\'\xc3\xbaltima capa \xc3\xa9s el que preval sobre els altres._NEWLINE_Tradicionalment, els esmalts opacs s\'han aplicat amb la t\xc3\xa8cnica del champlev\xc3\xa9, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es fa servir el cloisonn\xc3\xa9 i la t\xc3\xa8cnica de l\'esmalt pintat.\n_START_SECTION_\nEsmalts opalins\n_START_PARAGRAPH_\nEls opalins o opalescents, s\xc3\xb3n esmalts transl\xc3\xbacids de colors iridescents, amb tonalitats lletoses entre el blanc i el blav\xc3\xb3s, que presenten una brillantor caracter\xc3\xadstica, semblant a la cera, amb reflexos irisats. El seu nom ve donat per l\'\xc3\xb2pal que tamb\xc3\xa9 presenta aquestes caracter\xc3\xadstiques peculiars. El to llet\xc3\xb3s dels esmalts opalins recorda en part a l\'alabastre. L\'opalesc\xc3\xa8ncia es deu al fenomen de la difracci\xc3\xb3 de la llum causada per les part\xc3\xadcules que componen l\'esmalt. Tot i que tenen un aspecte molt atractiu, aquests esmalts s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils de coure, fins i tot, alguns requereixen dues fases de cocci\xc3\xb3. Si s\'apliquen directament sobre el suport met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic per den gran part de la seva opalesc\xc3\xa8ncia, per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s adequat aplicar-los sobre una capa de fundent o sobre esmalts transparents. Tamb\xc3\xa9 es poden aplicar sobre una capa d\'esmalts opacs pr\xc3\xa8viament cuits per aconseguir un efecte similar al marbre. Els esmalts opalins presenten una gamma de colors bastant limitada: blancs, rosats, verds, blaus i grocs.\n_START_SECTION_\nAntiguitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl treball de metalls a Occident es pot datar del 2000 aC; per\xc3\xb2 els vestigis m\xc3\xa9s antics d\'esmalts es poden trobar a la zona del Mediterrani; concretament a l\'illa de Xipre. All\xc3\xa0 es van trobar peces de joieria esmaltada amb la t\xc3\xa8cnica de l\'alveolat sobre or en tombes de la Civilitzaci\xc3\xb3 mic\xc3\xa8nica_NEWLINE_del mar Egeu. Tamb\xc3\xa9_NEWLINE_es va trobar un conjunt de sis anells de l\'edat del bronze, del segle XIII aC del jaciment de Kouklia i un ceptre reial fet d\'or del segle XI aC a la_NEWLINE_necr\xc3\xb2polis de Kourion. Actualment aquestes peces es troben al museu de Nic\xc3\xb2sia. _NEWLINE_A la Gr\xc3\xa8cia cl\xc3\xa0ssica l\'esmalt es va incorporar a la joieria en el segle VI aC per\xc3\xb2 desafortunadament actualment queden poques restes. En canvi, Roma va deixar m\xc3\xa9s vestigis a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia francesa, que es conserven al Metropolitan Museum of Art (Nova York, EUA). Els celtes de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica van deixar peces esmaltades amb la t\xc3\xa8cnica de l\'excavat, sobretot en jaciments francesos. _NEWLINE_A l\'orient tamb\xc3\xa9 es coneixien els procediments de l\'esmaltat que van anar arribant a Occident a trav\xc3\xa9s de les invasions peri\xc3\xb2diques dels pobles n\xc3\xb2mades   _NEWLINE_procedents de les estepes eurasi\xc3\xa0tiques. Cal destacar als escites que eren un poble d\'origen asi\xc3\xa0tic amb una avan\xc3\xa7ada tecnologia orfebre i metal\xc2\xb7l\xc3\xbargica. Aquests pobles junt amb el contacte grec van formar a la pen\xc3\xadnsula de Crimea una esp\xc3\xa8cie de taller internacional de joieria i orfebreria, on l\'esmalt era ben conegut i utilitzat en peces molt refinades.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca Medieval\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Imperi Bizant\xc3\xad dugu\xc3\xa9 l\'esmalteria a una esplendor ins\xc3\xb2lita i a un nivell t\xc3\xa8cnic i art\xc3\xadstic alt\xc3\xadssim, especialment en els anomenats alveolats d\'or que es desenvoluparen fins al segle XI dC. Aquest imperi va influir notablement en la introducci\xc3\xb3 de les t\xc3\xa8cniques m\xc3\xa9s refinades i complexes d\'esmaltat a Occident en torn el segle X dC, quan cediren el pas a Occident, on carolingis i otomans van crear els primers tallers importants d\'Europa.  _NEWLINE_Entre els exemples Bizantins m\xc3\xa9s coneguts es troba la Pala d\'Oro, conservada a l\'esgl\xc3\xa9sia de St. Marc de Ven\xc3\xa8cia. _NEWLINE_Durant l\'edat mitjana, el cristianisme es va estendre per tot Europa i en ella renaixen i es perfeccionen t\xc3\xa8cniques de metalls i entre ells, l\'esmalt. Aquestes t\xc3\xa8cniques estaven en mans quasi exclusivament dels monjos o artesans al servei de l\'esgl\xc3\xa9sia. Les peces eren de tem\xc3\xa0tica religiosa i de culte._NEWLINE_A la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, sobretot durant l\'\xc3\xa8poca de l\'\xc3\x80ndalus, l\'esmalt tenia certes reminisc\xc3\xa8ncies orientals. Va tenir gran inter\xc3\xa8s art\xc3\xadstic entre els regnes cristians del nord i tan sols el regne d\'Ast\xc3\xbaries i part de Catalunya van quedar lliures d\'aquesta influ\xc3\xa8ncia, despr\xc3\xa9s de vuit segles d\'ocupaci\xc3\xb3 musulmana._NEWLINE_Les t\xc3\xa8cniques d\'esmaltat medievals es van adaptar amb gran facilitat a les tem\xc3\xa0tiques, formes i economies dels nous temps. Aix\xc3\xad \xc3\xa9s, que l\'alveolat d\'or sobre or es va anar convertint en la t\xc3\xa8cnica de l\'excavat sobre coure, i despr\xc3\xa9s es daurava. En aquells moments, els metalls preciosos escassejaven a Europa i era impossible competir amb el luxe oriental. El coure va ser el remei per a Carolingis i Otonians que van crear tallers importants, durant els segles X i XI dC._NEWLINE_A partir dels segles XII i XIII dC, la producci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important d\'esmalts a Europa va ser a la ciutat de Limoges, al centre de Fran\xc3\xa7a. Aquest centre va abastir de peces en esmalt Champlev\xc3\xa9 tota l\'edat mitjana. Principalment, les peces que produ\xc3\xafen eren: arquetes,reliquiaris, calzes, p\xc3\xadxides, b\xc3\xa0culs, creus, navetes... i tot tipus d\'objectes religiosos pel culte. A la regi\xc3\xb3 del Llemos\xc3\xad es conserven moltes d\'aquestes peces in situ. A la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica hi havia el taller de Silos que tenia molta influ\xc3\xa8ncia moss\xc3\xa0rab.  Altres grans centres productors d\'esmalt van ser les escoles del Mosa i el Rin, que tenien una major qualitat art\xc3\xadstica i t\xc3\xa8cnica per\xc3\xb2 no s\xc3\xb3n tan conegudes._NEWLINE_A finals del segle XIII, amb l\'arribada de l\'art G\xc3\xb2tic s\'imposa una nova idea que diu que l\'art ha de ser llum i que amb la llum s\'arriba a D\xc3\xa9u. Aix\xc3\xad doncs, es deixa enrere els esmalts rom\xc3\xa0nics opacs per deixar pas a les vidrieres g\xc3\xb2tiques. Aquest canvi es devia a dues raons t\xc3\xa8cniques: el coneixement de les pastes v\xc3\xadtries i els \xc3\xb2xids colorants i el metall de base, el coure. Durant el G\xc3\xb2tic, l\'economia permet a l\'Esgl\xc3\xa9sia utilitzar la plata, que s\'adequa b\xc3\xa9 als nous vidres transparents. El vidre evoluciona, es perfecciona i gr\xc3\xa0cies a les investigacions dels mestres vidriers, la paleta s\'enriqueix com poden ser: el blau cobalt, el verd maragda o vermells intensos. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s durant el G\xc3\xb2tic que apareix la t\xc3\xa8cnica del baix relleu. Imp_NEWLINE_revisiblement, l\'hegemonia art\xc3\xadstica de Llemotges decau i It\xc3\xa0lia agafa el relleu, principalment als tallers de Siena. Per raons hist\xc3\xb2riques i pol\xc3\xadtiques, Catalunya s\'incorpora a _NEWLINE_l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'esmalts amb tot luxe de detalls i acaba sent el segon centre d\'import\xc3\xa0ncia._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant, al Renaixement, al Nord d\'It\xc3\xa0lia passa del baix relleu a l\'esmalt pintat, per\xc3\xb2 Limoges reneix de les cendres i en els tallers que encara conservaven coneixements t\xc3\xa8cnics ressorgeixen amb una est\xc3\xa8tica nova, molt a prop dels gravats que reprodueixen les pintures. Primer, s\xc3\xb3n de tema religi\xc3\xb3s, per\xc3\xb2 lentament apareixen temes profans i mitol\xc3\xb2gics. En els segles XV i XVI, tot Europa \xc3\xa9s prol\xc3\xadfica en tr\xc3\xadptics, pol\xc3\xadptics, plaques policromades per juxtaposici\xc3\xb3 o superposici\xc3\xb3 de colors sense metall de separaci\xc3\xb3 enmig. Cap al 1530, apareix la t\xc3\xa8cnica de la grisalla, que d\xc3\xb3na peu a esmalt monocroms, fruit de la c\xc3\xb2pia dels gravats. Els tallers de Limoges mantenen el seu regnat. Apareix el blanc de Limoges, en honor al seu origen, que no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que un esmalt blanc semitransl\xc3\xbacid que permet modelar les anatomies dels cossos en clarobscur, d\'una manera dibuix\xc3\xadstica. En aquesta \xc3\xa8poca \xc3\xa9s com\xc3\xba trobar objectes com aiguamans, safates, plats, vaixelles, caixes, canelobres, estalvis..., completament recoberts d\'esmalt vitrificat. \xc3\x89s necessari mencionar els noms de: Nardon P\xc3\xa9nicaud, L\xc3\xa9onard Limousin, Pierre Courteys o Suzanne Court que esmaltaven imitant la pintura a cavallet. Aix\xc3\xb2 no obstant, l\'esmalt aplicat a joieria i orfebreria no desapareix i existeixen exemples d\'esmalts alveolats, fenestrats, etc., tant en el g\xc3\xb2tic com en el renaixement i la seva continu\xc3\xaftat en el barroc i el rococ\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XIX es tornen a recuperar les diverses t\xc3\xa8cniques d\'esmaltar gr\xc3\xa0cies a l\'inter\xc3\xa8s dels antiquaris, joiers i arque\xc3\xb2legs, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 a l\'\xc3\xa8poca dels revivals art\xc3\xadstics  i a la revoluci\xc3\xb3 industrial. Tot i aix\xc3\xad, es desenvolupar\xc3\xa0 l\'esmalt sobre ferro com a novetat per la incipient ind\xc3\xbastria, per objectes utilitaris, plaques publicit\xc3\xa0ries o de senyalitzaci\xc3\xb3 que han influ\xc3\xaft al posterior desenvolupament de l\'esmalt art\xc3\xadstic del segle XX, tamb\xc3\xa9 com a revestiment arquitect\xc3\xb2nic, mural d\'interior, escultura urbana, etc.  _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s\'escriuen els primers manuals t\xc3\xa8cnics a Fran\xc3\xa7a; a la zona de Paris i de S\xc3\xa8vres. La manufactura de S\xc3\xa8vres (porcellana i cer\xc3\xa0mica) crea un centre d\'investigaci\xc3\xb3 de materials i t\xc3\xa8cniques que, entre el 1845 i el 1872, va incloure un taller d\'esmalts sobre metalls on van sorgir grans obres i bons t\xc3\xa8cnics i artistes que formen la generaci\xc3\xb3 de l\'estil "neo" del segle XIX, sense la qual, avui no existiria l\'esmalt. _NEWLINE_D\'altra banda, apareixen les exposicions internacionals, estimulades pel moviment angl\xc3\xa8s de les Arts and Crafts i l\'art Nouveau, o el Modernisme, en el cas de Catalunya, que fins al 1910 ocupa la vanguarda art\xc3\xadstica europea. Durant aquesta \xc3\xa8poca destaquen a Europa: Ren\xc3\xa9 Lalique i Llu\xc3\xads Masriera, que s\xc3\xb3n noms clau a Europa igual que Tiffany als EUA. _NEWLINE_Entre les t\xc3\xa8cniques recuperades es troba la grisalla i els esmalts pintats i t\xc3\xa8cniques renovades com s\xc3\xb3n l\'excavat industrial, l\'alveolat, el fals alveolat... Durant el modernisme es va popularitzar molt la t\xc3\xa8cnica del vitrall o Plique-\xc3\xa0-jour. Mitjan\xc3\xa7ant aquesta t\xc3\xa8cnica es van decorar la majoria de joies modernistes i naturalistes i japonitzants. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, va apar\xc3\xa8ixer un nou tipus de fabricaci\xc3\xb3 d\'esmalt, els opalins o transl\xc3\xbacids i una nova modalitat d\'esmalt sobre un metall gravat mec\xc3\xa0nicament, el guilloch\xc3\xa9, del qual Karl Faberg\xc3\xa9 \xc3\xa9s el seu millor ambaixador. Aquesta t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s una variant moderna del baix relleu esmaltat.  _NEWLINE_La mecanitzaci\xc3\xb3 va incorporar el sistema transfer print (calcomania) i la serigrafia a les creacions dels segles XIX i XX, amb finalitat artesanal per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 comercial. Les t\xc3\xa8cniques d\'esmaltar es transmetien a trav\xc3\xa9s de les Escoles d\'Arts i Oficis._NEWLINE_A Catalunya, despr\xc3\xa9s de l\'esclat modernista dels esmalts aplicats a les joies creades per Llu\xc3\xads Masriera destaca, ja a comen\xc3\xa7aments del segle XX, la figura de Mari\xc3\xa0 Andreu i Estany, que  va aprendre la t\xc3\xa8cnica a Londres i va instal\xc2\xb7lar un taller a Blanes. Per a la formaci\xc3\xb3 i consolidaci\xc3\xb3 d\'una escola local, l\'anomenada Escola de Barcelona, \xc3\xa9s decisiva l\'aportaci\xc3\xb3 de Miquel Soldevila i Valls, que va exercir el seu mestratge a l\'Escola Massana, de la qual tamb\xc3\xa9 en va ser el director. Entre els deixebles de Soldevila es compten Josep Brunet, Joan Giron\xc3\xa8s, Teresa Bach, Francesc Vilas\xc3\xads-Capalleja i el seu germ\xc3\xa0 Andreu Vilas\xc3\xads, entre d\'altres. Tots ells  tingueren com a base el gran domini de la t\xc3\xa8cnica i el virtuosisme apresos de Soldevila, per\xc3\xb2 el van fer evolucionar, cadasc\xc3\xba a la seva manera, fins a assolir unes identitats art\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies. Els moviments de renovaci\xc3\xb3 lit\xc3\xbargica al voltant del Concili Vatic\xc3\xa0 II tamb\xc3\xa9 van tenir incid\xc3\xa8ncia en la tradicional aplicaci\xc3\xb3 de l\'esmalt a l\'art lit\xc3\xbargic. Destaca, en aquest sentit, l\'obra realitzada per Montserrat Mainar al Monestir de Montserrat.(1958).  Protagonistes de la renovaci\xc3\xb3 conceptual i est\xc3\xa8tica de l\'esmalt a la segona meitat del segle XX s\xc3\xb3n Pascual Fort, Perote Armegol o N\xc3\xbaria L. Ribalta. Sense oblidar els esmalts de gran format aplicats a l\'arquitectura de Carles Madirolas, algun d\'ells lamentablement destru\xc3\xaft. Mentrestant, la tasca de formaci\xc3\xb3, promoci\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 de l\'art de l\'esmalt que Soldevila va emprendre a l\'Escola Massana, va ser represa per Andreu Vilas\xc3\xads a l\'Escola de Llotja i, conjuntament amb N\xc3\xbaria L. Ribalta, mitjan\xc3\xa7ant d\'altres iniciatives, algunes de projecci\xc3\xb3 internacional, com el Museu de l\'esmalt contemporani de Salou o la revista "L\'Esmalt".\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cniques d\'aplicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa incorporaci\xc3\xb3 de l\'esmalt al metall pot fer-se de diferents maneres: Cloisonn\xc3\xa9, Champlev\xc3\xa9, Basse-taille, Plique-\xc3\xa0-jour i Esmalt pintat. Cal dir que els noms donats als diversos procediments o t\xc3\xa8cniques s\xc3\xb3n determinats segons el tractament que es d\xc3\xb3na al suport de metall.\n_START_SECTION_\nCloisonn\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 es pot dir esmalt d\'embanets, alveolat o tabicat. En castell\xc3\xa0 es coneix com a tabicado._NEWLINE_La t\xc3\xa8cnica del cloisonn\xc3\xa9 se sol utilitzar sobre or, plata o electre. Consisteix a col\xc2\xb7locar l\xc3\xa0mines molt fines de metall de forma perpendicular al suport que es vol esmaltar i de manera que aquestes ressegueixin el contorn del dibuix. Aquests envans se solden al suport  formant cel\xc2\xb7les on es posa la pols d\'esmalt. Tot seguit, es posa a un forn d\'alta temperatura que fon la pols d\'esmalt, despr\xc3\xa9s es treu del forn i es tornen a omplir les cel\xc2\xb7les amb m\xc3\xa9s pols d\'esmalt i s\'escalfa de nou. Aquest proc\xc3\xa9s es repeteix fins que la cel\xc2\xb7la queda plena. Quan s\'hagi refredat es poleix. _NEWLINE_Cal tenir present que amb aquesta t\xc3\xa8cnica, a m\xc3\xa9s de la dificultat del treball d\'adaptaci\xc3\xb3 dels envans al suport, s\'hi suma la de l\'adaptaci\xc3\xb3 a la forma del suport. Per tant, no ser\xc3\xa0 el mateix realitzar un esmalt de tipus cloisonn\xc3\xa9 en una superf\xc3\xadcie plana o en una irregular.  _NEWLINE_ _NEWLINE_A l\'antiguitat i durant l\'edat Mitjana, en orfebreria, sobretot en elements lit\xc3\xbargics, s\'aplicava en creus processionals, reliquiaris i tamb\xc3\xa9 a petits altars.\n_START_SECTION_\nChamplev\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 conegut amb el nom de campllevat, tret de camp o excavat. En castell\xc3\xa0 se\'n diu excavado o campeado._NEWLINE_\xc3\x89s una de les t\xc3\xa8cniques m\xc3\xa9s primitives junt amb la t\xc3\xa8cnica cloisonn\xc3\xa9._NEWLINE_L\'excavat \xc3\xa9s un sistema propi d\'Occident, especialment de l\'\xc3\xa8poca Rom\xc3\xa0nica. Se sol desenvolupar sobre una placa de coure o bronze, generalment molt decorada, per evitar que l\'oxidaci\xc3\xb3 tregui la brillantor obtinguda pel polit.  Aquesta t\xc3\xa8cnica, al contrari que l\'alveolat, consisteix a rebaixar o treure parts de la superf\xc3\xadcie del metall que es vol esmaltar, formant solcs o cavitats segons el dibuix, on despr\xc3\xa9s es diposita l\'esmalt reomplint-les a nivell de la superf\xc3\xadcie del metall.\n_START_SECTION_\nBasse-taille\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom en catal\xc3\xa0 \xc3\xa9s esmalt de baix relleu o en castell\xc3\xa0 esmalte de bajo relieve o transl\xc3\xbacido. _NEWLINE_Correspon a l\'\xc3\xa8poca G\xc3\xb2tica. \xc3\x89s un procediment que neix del perfeccionament de la t\xc3\xa8cnica de l\'excavat. Consisteix a aconseguir, mitjan\xc3\xa7ant la talla amb burins i escarpes o el colpejat amb punxons o cisells, un molt subtil "baix relleu" en una l\xc3\xa0mina de metall, per a despr\xc3\xa9s cobrir-lo en la totalitat de la seva superf\xc3\xadcie amb un esmalt transparent.\n_START_SECTION_\nPlique-\xc3\xa0-jour\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 anomenat finestrat o vitrall. Fenestrado en Espanyol.  \xc3\x89s un proc\xc3\xa9s minuci\xc3\xb3s i d\'habilitat vinculat a la joieria i l\'orfebreria. La t\xc3\xa8cnica consisteix a calar la l\xc3\xa0mina de metall, \xc3\xa9s a dir, realitzar alv\xc3\xa8ols sense fons on, en incorporar-hi els esmalts transparents o transl\xc3\xbacids, aquests, despr\xc3\xa9s de cuits, resten a l\'aire emparats   _NEWLINE_nom\xc3\xa9s pels envans de metall que els circumden a manera d\'un vitrall.  _NEWLINE_Cal dir que com m\xc3\xa9s grans o amples siguin els forats del finestrat, m\xc3\xa9s gran \xc3\xa9s la dificultat  d\'omplir-los d\'esmalt, i sobretot, de fer-los aguantar en el moment de la cuita.   Aquesta t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s pr\xc3\xb2pia de l\'art Nouveau o Modernisme.\n_START_SECTION_\nEsmalt pintat\n_START_PARAGRAPH_\nS\'aplica l\'esmalt sense cap mena de relleu ni enfonsament. Aquesta t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s m\xc3\xa9s propera a la pintura, ja que es deslliga de l\'orfebreria i dels suports de metall pr\xc3\xa8viament realitzats amb alv\xc3\xa8ols, excavats o gravats. En aquest cas, el suport de metall \xc3\xa9s completament llis per\xc3\xb2 amb una lleugera forma convexa per evitar les dilatacions i les contraccions patides a causa de la calor dins el forn, de manera que la planxa de metall no es trenqui. L\'esmaltador fa servir el suport de metall com si fos una tela on s\'apliquen diferents capes d\'esmalts cobrint la totalitat de la pe\xc3\xa7a, com si ho fes un pintor al seu llen\xc3\xa7._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, es poden intercalar fin\xc3\xadssimes l\xc3\xa0mines de metalls purs, com pot ser l\'or o la plata, denominats pallons, entre capa i capa d\'esmalt a fi de donar m\xc3\xa9s lluminositat als esmalts o fer ressaltar formes o motius que interessin a la composici\xc3\xb3. _NEWLINE_\xc3\x89s una t\xc3\xa8cnica molt complicada i requereix molta dedicaci\xc3\xb3 i minuciositat.\n_START_SECTION_\nNiellat\n_START_PARAGRAPH_\nEl niellat \xc3\xa9s un aliatge de plom, sofre i plata i \xc3\xa9s de color negre. Sovint es feia servir per aconseguir el mateix efecte que l\'esmalt champlev\xc3\xa9. El resultat s\xc3\xb3n dibuixos en negre met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic contra una base de fonament met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic.\n_START_SECTION_\nEsmalt incrustat\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 conegut amb el nom de Email en ronde bosse. \xc3\x89s una t\xc3\xa8cnica per esmaltar superf\xc3\xadcies irregulars o objectes rodons o amb alt relleu.\n_START_SECTION_\nGrisalla\n_START_PARAGRAPH_\nLa grisalla \xc3\xa9s un sistema d\'aplicaci\xc3\xb3 que ve donat per la conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia complement\xc3\xa0ria derivada dels esmalts pintats i s\'utilitza majorment per a la representaci\xc3\xb3 de les carnacions humanes o altres motius ornamentals. Es treballa sempre sobre fons d\'esmalt fosc, pr\xc3\xa8viament cuit, aplicant capes d\'uns esmalts transl\xc3\xbacids espec\xc3\xadfics - \xc3\xb2pals, pastes blanques o b\xc3\xa9 l\'anomenat blanc de Llemotges -, a manera de relleu modelat amb m\xc3\xa9s o menys gruix, segons convingui al motiu a representar, per obtenir el clarobscur mitjan\xc3\xa7ant la gamma de grisos.\n_START_SECTION_\nEsmalt cer\xc3\xa0mic\n_START_PARAGRAPH_\nUn esmalt cer\xc3\xa0mic \xc3\xa9s una mescla de diferents materials (frita, caol\xc3\xad, s\xc3\xadlice, colorants) que s\'aplica sobre la superf\xc3\xadcie d\'una rajola o taulell i que posteriorment fon en un forn de cocci\xc3\xb3. Durant el refredament l\'esmalt fos solidifica i forma un vidre que confereix a la superf\xc3\xadcie del taulell unes especials caracter\xc3\xadstiques est\xc3\xa8tiques (color, lluentor, decoraci\xc3\xb3, etc.) i t\xc3\xa8cniques (duresa, impermeabilitat, polibilitat, etc.). _NEWLINE_La preparaci\xc3\xb3 dels esmalts consisteix a dosificar les primeres mat\xc3\xa8ries diverses i moldre-les amb aigua dins d\'un mol\xc3\xad, amb el fi d\'obtenir una pasta o barbotina d\'esmalt amb una consist\xc3\xa8ncia (40-50% d\'aigua) que permeta la correcta aplicaci\xc3\xb3 de la suspensi\xc3\xb3 sobre el taulell._NEWLINE_Si el vidriat que s\'aplica sobre el taulell no \xc3\xa9s pas opac sin\xc3\xb3 transparent aquesta no sol denominar-se esmalt, sin\xc3\xb3 vern\xc3\xads. En la composici\xc3\xb3 dels esmalts entra sempre l\'element formador del vidriat, que \xc3\xa9s la s\xc3\xadlice en estat pur (quars) o amorf (arena), un fundent (el m\xc3\xa9s habitual hist\xc3\xb2ricament a Val\xc3\xa8ncia ha estat el plom; ara s\'empra molt el zirconi) que rebaixa el punt de fusi\xc3\xb3 d\'aquesta, i un opacificant que emblanqueix la coberta v\xc3\xadtria, sobre la qual es poden plasmar posteriorment decoracions policromes a trav\xc3\xa9s de serigrafia o altres mitjans.'