b"\n_START_ARTICLE_\nLuxemburg celta\n_START_PARAGRAPH_\nEl Luxemburg celta va existir durant el per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre aproximadament l'any 600 aC fins al 100 dC, quan els celtes van habitar el que avui \xc3\xa9s el territori del Gran ducat de Luxemburg. La seva cultura estava ben desenvolupada, sobretot des del segle I aC, com es pot veure a partir de les restes de l'extens jaciment de Titelberg a l'extrem sud-oest del pa\xc3\xads i de les troballes impressionants en diverses tombes i necr\xc3\xb2poli de la vall del Mosel\xc2\xb7la i els seus voltants. _NEWLINE_Els celtes van habitar grans \xc3\xa0rees d'Europa des del Danubi fins al Rin i el Roine, en un per\xc3\xadode que es refereix de vegades com a cultura de La T\xc3\xa8ne despr\xc3\xa9s de la descoberta de restes c\xc3\xa8ltiques el 1857, en un assentament a Su\xc3\xafssa. Va ser al voltant de 100 aC que els tr\xc3\xa8vers, una de les tribus c\xc3\xa8ltiques, van entrar en un per\xc3\xadode de prosperitat. Van construir una s\xc3\xa8rie d'assentaments fortificats o oppidum a la vora de la vall del Mosel\xc2\xb7la, en el que avui \xc3\xa9s el sud de Luxemburg, l'oest d'Alemanya i l'est de Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nPrimers habitants\n_START_PARAGRAPH_\nAl territori que avui est\xc3\xa0 cobert pel Gran ducat de Luxemburg, hi ha evid\xc3\xa8ncia d'habitants primitius des del paleol\xc3\xadtic o l'edat de pedra fa m\xc3\xa9s de 35.000 anys. Els artefactes m\xc3\xa9s antics d'aquest per\xc3\xadode s\xc3\xb3n els ossos que es troben en decoracions a Oetrange._NEWLINE_Tanmateix, la primera evid\xc3\xa8ncia real de la civilitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s del neol\xc3\xadtic o cinqu\xc3\xa8 mil\xc2\xb7lenni aC, quan les cases van comen\xc3\xa7ar a apar\xc3\xa8ixer. Les empremtes s'han trobat al sud de Luxemburg, a Aspelt, Weiler-la-Tour, aix\xc3\xad com a Grevenmacher i Diekirch. Els habitatges estaven fets d'una combinaci\xc3\xb3 de troncs d'arbres per a l'estructura b\xc3\xa0sica, amb parets de fang revestides amb cistelleria, i sostres de canyes de palla. La terrissa d'aquest per\xc3\xadode s'ha trobat a la vora de Remerschen._NEWLINE_Encara que no hi ha gaire evid\xc3\xa8ncia de comunitats a Luxemburg al comen\xc3\xa7ament de l'edat de bronze, una s\xc3\xa8rie de jaciments que daten del per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre el segle XIII i el VIII aC proporcionen evid\xc3\xa8ncies d'habitatges i revelen artefactes com ara cer\xc3\xa0mica, ganivets i joies. Es troben a Nospelt, Dalheim, Mompach i Remerschen.\n_START_SECTION_\nLa cultura Hallstatt\n_START_PARAGRAPH_\nLa descoberta el 1846 d'un cementiri prehist\xc3\xb2ric d'Hallstatt a \xc3\x80ustria va revelar artefactes distintius des del neol\xc3\xadtic fins a l'edat de ferro primerenca (600-450 aC). Aquests s\xc3\xb3n considerats com la primera evid\xc3\xa8ncia de la civilitzaci\xc3\xb3 c\xc3\xa8ltica i van servir com a model per a troballes similars que succeirien a altres bandes d'Europa en zones habitades pels celtes. A Luxemburg, tamb\xc3\xa9 existeixen evid\xc3\xa8ncies d'aquest primer per\xc3\xadode, que provenen principalment de tombes for\xc3\xa7a modestes, com les trobades a Niederanven. Tanmateix, les tombes que es troben al sud-est de Luxemburg, a Grosbous, Flaxweiler i Altrier, que daten entre 450 i 250 aC, contenien troballes molt m\xc3\xa9s riques._NEWLINE_A jutjar pels objectes descoberts a Altrier, la tomba a la ratlla de 450 aC ha d'haver estat la d'un cap d'alt rang. Contenia un bronze de la civilitzaci\xc3\xb3 etrusca, una espasa de ferro, una f\xc3\xadbula de bronze decorada amb corall i un bra\xc3\xa7alet d'or. La tomba de Grosbous forma part d'un petit cementiri, \xc3\xa9s particularment interessant, ja que el cad\xc3\xa0ver havia estat col\xc2\xb7locat en un carro de dues rodes que proporciona les indicacions de com els celtes van construir aquest tipus de vehicles.\n_START_SECTION_\nPrincipals jaciments c\xc3\xa8ltics\n_START_PARAGRAPH_\nLa civilitzaci\xc3\xb3 celta estava en el seu apogeu al voltant del 300 aC,[7] abans de la conquesta romana al 54 aC. La major part de l'evid\xc3\xa8ncia d'aquest per\xc3\xadode s'ha descobert a les tombes, moltes estretament associades amb Titelberg, un jaciment de 50 hect\xc3\xa0rees que revela molt sobre els habitatges i l'artesania de l'\xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nTitelberg\n_START_PARAGRAPH_\nTitelberg \xc3\xa9s el jaciment d'un gran oppidum c\xc3\xa8ltic a l'extrem sud-oest de Luxemburg, a la vora de Rodange i Differdange. Encara que havia estat habitada des del voltant de 300 aC, al segle I aC, la comunitat havia assolit un alt nivell d'urbanitzaci\xc3\xb3 i \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 segur que era la capital dels tr\xc3\xa8vers. Va ser, de lluny, el m\xc3\xa9s gran dels assentaments del temps dels tr\xc3\xa8vers, sens dubte a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la seva proximitat a dues vies c\xc3\xa8ltiques m\xc3\xa9s importants, l'una des del sud que connectava el Roine amb la vall del Mosel\xc2\xb7la i el nord, i l'altra que condu\xc3\xafa a Reims i a l'oest. Un altre dels atractius \xc3\xa9s el mineral de ferro, que podia ser extret als entorns i va ser efectivament cada vegada m\xc3\xa9s fos per produir ganivets, llances, espases i estris de cuina. _NEWLINE_Amb una superf\xc3\xadcie d'unes 50 hect\xc3\xa0rees, l'altipl\xc3\xa0 ovalat de Titelberg, pujant 100 metres per damunt del riu Chiers, \xc3\xa9s d'aproximadament 1 km de llarg i 500 metres d'amplada. Hi ha nombroses evid\xc3\xa8ncies d'habitatges, un espai p\xc3\xbablic amb fins religiosos o pol\xc3\xadtics, i les altes muralles de 9 metres, que encara es mantenen en l'entrada sud-oest, demostren clarament la import\xc3\xa0ncia de l'oppidum que, fins a la conquesta romana, sembla haver estat la seu dels cacics tr\xc3\xa8vers._NEWLINE_Una de les troballes m\xc3\xa9s importants a Titelberg ha estat un gran nombre de monedes celtes que v\xc3\xa9nen no solament dels tr\xc3\xa8vers, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 d'altres diverses tribus c\xc3\xa8ltiques, i que indica que aquest lloc s'havia convertit en un centre de comer\xc3\xa7. Instal\xc2\xb7lacions per a l'encunyaci\xc3\xb3 de monedes s'han excavat a prop de la zona residencial i semblen haver estat utilitzades durant un per\xc3\xadode prolongat, tant durant el per\xc3\xadode purament c\xc3\xa8ltic i sota els romans com quan els celtes van comen\xc3\xa7ar a adoptar la cultura romana._NEWLINE_Un nombre molt gran de f\xc3\xadbules, tant c\xc3\xa8ltiques com gal\xc2\xb7loromanes, tamb\xc3\xa9 s'han trobat a l'indret. En una multitud de diferents formes i mides, aquests fermalls de bronze, de vegades amb frontisses, es van utilitzar ja com a agulles de pit ornamentals o per a subjectar peces de roba._NEWLINE_En principi, els romans van convertir els habitatges c\xc3\xa8ltics en cases amb fonaments de pedra. Per\xc3\xb2, al final del segle I aC, els romans van establir el seu centre d'inter\xc3\xa8s a Tr\xc3\xa8veris, que tamb\xc3\xa9 es va convertir en la nova capital per als tr\xc3\xa8vers. De fet, els romans van desmantellar les muralles i va reduir l'oppidum a un vicus que, tanmateix, va continuar sent habitat per altres 400 anys.\n_START_SECTION_\nClemency\n_START_PARAGRAPH_\nUna cambra funer\xc3\xa0ria c\xc3\xa8ltica de 4,30 X 4,20 m \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s gran tomba gal\xc2\xb7la que s'ha trobat; va ser descoberta recentment a Clemency. A partir de les ofrenes de la tomba, es creu que era \xc3\xb2bviament el lloc d'enterrament d'un noble c\xc3\xa8ltic. Entre els artefactes, s'inclouen deu \xc3\xa0mfores de vi, una font de bronze it\xc3\xa0lica, una l\xc3\xa0mpada d'oli de Camp\xc3\xa0nia, una graella de ferro i unes 30 olles gal\xc2\xb7les. Tamb\xc3\xa9 hi havia una xemeneia d'una planxa de foneria a la cambra, es creu que com a testimoni de l'associaci\xc3\xb3 del mort amb la producci\xc3\xb3 del ferro.\n_START_SECTION_\nNospelt\n_START_PARAGRAPH_\nTombes excavades a Kreckelbierg, just al nord-oest de la vila de Nospelt, contenien una impressionant varietat d'articles, incloent-hi gerres de vi, articles de cer\xc3\xa0mica, ganivets, llances i una lluerna, que demostra la noblesa dels enterrats. Es creia que les tombes podrien pert\xc3\xa0nyer als caps de l'assentament de Titelberg. \xc3\x89s interessant observar que alguns dels artefactes inclouen un alta \xc3\xa0mfora de vi vinguda del Mediterrani, que mostra la magnitud del comer\xc3\xa7 amb altres regions en aquell moment.\n_START_SECTION_\nKehlen\n_START_PARAGRAPH_\nUna necr\xc3\xb2poli del segle I va ser descoberta a la d\xc3\xa8cada de 1970 a l'altipl\xc3\xa0 Juckelsboesch entre Mamer i Kehlen. Un bonic bol de vidre blau fosc estava entre les ofrenes que s'hi van trobar.[14]\n_START_SECTION_\nGoeblange\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1993, el Museu Nacional d'Hist\xc3\xb2ria i d'Art va excavar tombes c\xc3\xa8ltiques que daten de 50 aC a 30 aC, que havien estat descobertes el 1966 a prop de les ru\xc3\xafnes romanes en una zona coneguda com a Scheierheck. Les tombes van ser, sens dubte, el lloc de descans d'arist\xc3\xb2crates -quatre homes i una dona- a jutjar pels artefactes que s'hi van trobar. Aquests inclo\xc3\xafen: 1 gerra de vi tipus \xc3\xa0mfora, 4 ampolles, 7 plats, 5 olles, 7 bols, 5 tasses, 1 placa plana, 1 copa, 1 corn, 1 ganivet de ferro, 2 fulles de llan\xc3\xa7a, 3 agulles de pit de bronze, 1 parell de tisores i les restes de la cremaci\xc3\xb3, incloses les d'un senglar.\n_START_SECTION_\nFeulen\n_START_PARAGRAPH_\nLes 133 tombes descobertes a Feulen el 1996 daten del segle II aC fins al temps gal\xc2\xb7lorom\xc3\xa0. S'hi han trobat nombroses f\xc3\xadbules, eines de ferro, i una gran col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de cer\xc3\xa0mica incloent dues \xc3\xa0mfores.\n_START_SECTION_\nCrisi del segle III aC\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el segle 250 a 150 aC, l'\xc3\xa0rea entre el Rin i el Mosel\xc2\xb7la es va sotmetre a una reestructuraci\xc3\xb3 dr\xc3\xa0stica, com alguna esp\xc3\xa8cie de crisi, que va obligar la majoria a anar-se'n a viure a les altures de la serra d'Hunsr\xc3\xbcck. A prop\xc3\xb2sit d'aquesta crisi, la poblaci\xc3\xb3 va tornar m\xc3\xa9s tard a les terres baixes en forma de tribus gal\xc2\xb7les, que coneixem a partir de textos cl\xc3\xa0ssics."