b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Cortot\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Cortot va n\xc3\xa9ixer el 26 de setembre de 1877 a Nyon (Su\xc3\xafssa); el seu pare era franc\xc3\xa8s i la mare su\xc3\xafssa. A l\'edat de cinc anys debuta tocant el piano a Ginebra. Els seus progressos s\xc3\xb3n tan fulminants que la seva fam\xc3\xadlia decideix anar a establir-se a Par\xc3\xads perqu\xc3\xa8 el jove Alfred pugui continuar la seva educaci\xc3\xb3 musical. A l\'edat de nou anys l\'inscriuen en el prestigi\xc3\xb3s Conservatori de Par\xc3\xads i en ser\xc3\xa0 alumne durant deu anys. El 1896, obt\xc3\xa9 el Primer Premi de piano, en la classe de Louis Di\xc3\xa9mer. \xc3\x89douard Risler, corepetidor i alumne tamb\xc3\xa9 de Di\xc3\xa9mer, el porta a Bayreuth on Alfred Cortot \xc3\xa9s assistent i on toca davant Cosima Wagner, la filla de Franz Liszt i dona de Richard Wagner._NEWLINE_Es consolida com un pianista i director consumat. Va fer el seu debut en els Concerts Colonne de 1897, tocant el Concert per a piano n\xc3\xbam. 3 de Beethoven. Apassionat de Wagner, va formar una societat de concerts que serv\xc3\xad per realitzar la primera execuci\xc3\xb3 de G\xc3\xb6tterd\xc3\xa4mmerung i el Parsifal a Fran\xc3\xa7a el 1902; tamb\xc3\xa9 interpretaren el R\xc3\xa8quiem alemany de Brahms, la Llegenda de Santa Elizabeth de Liszt, la Missa solemnis de Beethoven i estrenes de compositors francesos._NEWLINE_El 1905, funda amb Pau Casals i Jacques Thibaud un trio de m\xc3\xbasica de cambra d\'un gran prestigi internacional; per molts, el millor trio de l\'\xc3\xa8poca. Amb aquest trio tamb\xc3\xa9 hi va actuar circumstancialment\xe2\x80\x94a Bordeus, Li\xc3\xb3 i Par\xc3\xads--, el violinista espanyol Antonio Fern\xc3\xa1ndez Bordas. L\'activitat del trio no parar\xc3\xa0 m\xc3\xa9s que al comen\xc3\xa7ament de la Segona Guerra Mundial. Al costat de les seves activitats d\'int\xc3\xa8rpret, Alfred Cortot desenvolupa una important carrera de professor._NEWLINE_El 1907 aconsegueix el c\xc3\xa0rrec de professor al Conservatori de Par\xc3\xads. Tota la seva vida alternar\xc3\xa0 la faceta concert\xc3\xadstica amb l\'ensenyament. Entre els seus alumnes va tenir al moravi\xc3\xa0 Rudolf Firkusny, els espanyols Javier Alfonso, Teresa Alonso Parada i Jeanne Leleu, Clara Haskil, Samson Fran\xc3\xa7ois, Dinu Lipatti, Vlado Perlemuter, i Marguerite Monnot, compositora francesa de moltes de les millors can\xc3\xa7ons d\'Edith Piaf i autora del musical Irma la douce._NEWLINE_El 1918 realitza una gira pels Estats Units. L\'any seg\xc3\xbcent funda amb Auguste Mangeot, director de la revista El M\xc3\xb3n musical, l\'\xc3\x89cole normale de musique de Par\xc3\xads que m\xc3\xa9s endavant portaria el seu nom._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial, \xc3\xa9s Comissari Superior (Haut-Commissaire) de les Belles Arts del govern de Vichy, membre del Consell Nacional i partidari declarat de la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3. El 1942, \xc3\xa9s un de pocs pianistes francesos que van tocar a Berl\xc3\xadn, en plena ocupaci\xc3\xb3 nazi. Aquests fets li donarien bastants problemes al final de la guerra, tenint problemes per donar concerts; per\xc3\xb2 el 1946, repr\xc3\xa8n la seva activitat concertista._NEWLINE_A primers del segle XX tingu\xc3\xa9 com alumna a la pianista malaguenya Julia Parody (1890-1973) i uns anys m\xc3\xa9s tard a l\'infant d\'Espanya, Jos\xc3\xa9 Eugenio de Baviera (1909-1966). A finals dels anys 1930 don\xc3\xa0 lli\xc3\xa7ons de piano a Massimo Bogianckino, i a Sergio Lorenzi. En la d\xc3\xa8cada de 1950 va ser mestre de Luc Ferrari, Jean-Michel Damase i de la catalana Teresa Llacuna i Puig. El 1958 Cortot don\xc3\xa0 el seu darrer concert p\xc3\xbablic al Festival de Prada en companyia de Pau Casals. Moria el 15 de juny de 1962 a Lausana (Su\xc3\xafssa).\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Cortot ha tingut una gran influ\xc3\xa8ncia sobre la interpretaci\xc3\xb3 pian\xc3\xadstica tant a Fran\xc3\xa7a com a l\'estranger, particularment a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica on els concerts realitzats durant els anys 20, a Moscou i Sant Petersburg, van ser l\'origen d\'una escissi\xc3\xb3 al m\xc3\xb3n pian\xc3\xadstic local. D\'un costat, els progressistes portats per Heinrich Neuhaus i Samuel Feinberg es van declarar impressionats pel pianista franc\xc3\xa8s en el punt de repensar la t\xc3\xa8cnica del piano; de l\'altre, els pianistes m\xc3\xa9s academicistes, com Alexandre Goldenweiser, van criticar l\'excessiva llibertat en la interpretaci\xc3\xb3. Influ\xc3\xad notablement en la carrera del compositor i pianista espanyol Antonio Ruiz Pip\xc3\xb3 (1915-1997) que fou alumne seu durant els anys d\'aquest a Par\xc3\xads._NEWLINE_En el seu m\xc3\xa8tode titulat Els Principis racionals de la t\xc3\xa8cnica pian\xc3\xadstica (Les Principes rationnels de la technique pianistique), Cortot ha desenvolupat el seu m\xc3\xa8tode segons el qual la subjectivitat aix\xc3\xad com la recerca personal de cada artista han d\'acompanyar el treball digital i muscular. Aquest llibre cont\xc3\xa9 molts exercicis de digitaci\xc3\xb3 per ajudar el desenvolupament de diversos aspectes de la t\xc3\xa8cnica d\'interpretaci\xc3\xb3 al piano._NEWLINE_\xc3\x89s igualment autor d\'edicions amb comentaris d\'obres de Chopin, Schumann. Sent el m\xc3\xa9s destacat int\xc3\xa8rpret d\'aquests compositors, Cortot va fer edicions de la seva m\xc3\xbasica que van ser un referent per la seva meticulositat en relaci\xc3\xb3 als problemes t\xc3\xa8cnics i q\xc3\xbcestions de la interpretaci\xc3\xb3._NEWLINE_Malgrat els seus defectes t\xc3\xa8cnics, Cortot \xc3\xa9s entre els m\xc3\xa9s grans m\xc3\xbasics del segle, i representa el final d\'una era. \xc3\x89s considerat l\'\xc3\xbaltim exponent d\'un estil subjectiu i personal que va rebutjar una t\xc3\xa8cnica precisa en favor de la intu\xc3\xafci\xc3\xb3, interpretaci\xc3\xb3 i esperit aut\xc3\xa8ntic. Aquest manera va ser reempla\xc3\xa7ada per la manera moderna, m\xc3\xa9s "cient\xc3\xadfica" de tocar, en la que es prioritzen la l\xc3\xb2gica i la precisi\xc3\xb3, amb interpretacions m\xc3\xa9s metron\xc3\xb2miques i literals. Els enregistraments i les anotacions musicals de Cortot sovint s\xc3\xb3n reeditades.'