b'\n_START_ARTICLE_\nRelacions entre Angola i Sud-\xc3\xa0frica\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1970\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern sud-afric\xc3\xa0 va informar als l\xc3\xadders rebels Jonas Savimbi i Holden Roberto a comen\xc3\xa7ament de novembre de 1975 que la For\xc3\xa7a de Defensa de Sud-\xc3\xa0frica (SADF) aviat comen\xc3\xa7aria operacions a Angola malgrat el frac\xc3\xa0s de la coalici\xc3\xb3 en apoderar-se Luanda i assegurar el reconeixement internacional de la independ\xc3\xa8ncia. Savimbi, desesperat per evitar la retirada militar d\'Angola va demanar al general Constand Viljoen que li arrang\xc3\xa9s una trobada amb el Primer Ministre de Sud-\xc3\xa0frica John Vorster, aliat de Savimbi des d\'octubre de 1974. A la nit del 10 de novembre, la nit abans de la independ\xc3\xa8ncia, Savimbi vol\xc3\xa0 en secret a Pretoria. En un notable canvi de pol\xc3\xadtica, Vorster no sols va accedir a mantenir les tropes des de novembre sin\xc3\xb3 que va prometre no retirar les tropes sud-africanes fins despr\xc3\xa9s de la reuni\xc3\xb3 de l\'OUA el 9 de desembre. Els sovi\xc3\xa8tics, molt conscients de l\'activitat de Sud-\xc3\xa0frica al sud d\'Angola, va enviar soldats cubans a Luanda la setmana abans de la independ\xc3\xa8ncia. Mentre els oficials cubans dirigien la missi\xc3\xb3 i proporcionaven el gruix dels efectius, 60 agents sovi\xc3\xa8tics al Congo es van unir als cubans el 12 de novembre. La direcci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica va prohibir expressament als cubans d\'intervenir en la guerra civil angolesa, centrant la missi\xc3\xb3 en contenir Sud-\xc3\xa0frica._NEWLINE_El 1975 i 1976 la majoria de les forces estrangeres, amb l\'excepci\xc3\xb3 de Cuba, es van retirar. Els \xc3\xbaltims elements de l\'Ex\xc3\xa8rcit portugu\xc3\xa8s es van retirar el 1975 i les tropes sud-africanes es van retirar el febrer de 1976. D\'altra banda, les forces militars cubanes a Angola s\'incrementaren de 5.500 en desembre de 1975 a 11.000 en febrer de 1976. Les forces del FNLA foren esclafades durant l\'Operaci\xc3\xb3 Carlota, una campanya conjunta cubano-angolesa a Huambo el 30 de gener de 1976. A mitjans de novembre el govern de Huambo tenia el control del sud d\'Angola i comen\xc3\xa7ava a expandir-se cap al Nord._NEWLINE_El 5 de juliol de 1979 el president d\'Angola Agostinho Neto va emetre un decret que exigia a tots els ciutadans a servir en l\'ex\xc3\xa8rcit durant tres anys en complir l\'edat de divuit anys. El 3 d\'agost de 1979 el govern va donar un informe a l\'ONU estimant en 293 milions de d\xc3\xb2lars els danys materials a causa de atacs de Sud-\xc3\xa0frica entre 1976 i 1979 i demanant una compensaci\xc3\xb3. El Moviment Popular d\'Alliberament de Cabinda, grup rebel separatista, va atacar una base cubana prop de Tshiowa l\'11 d\'agost.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1980\n_START_PARAGRAPH_\nEn la d\xc3\xa8cada de 1980, els enfrontaments es van estendre des del sud-est d\'Angola, on la majoria dels combats s\'havien produ\xc3\xaft a la d\xc3\xa8cada de 1970, quan l\'Ex\xc3\xa8rcit Nacional Congol\xc3\xa8s (ANC) i el SWAPO augmentat la seva activitat. El govern de Sud-\xc3\xa0frica va respondre enviant tropes a Angola, intervenint en la guerra de 1981 a 1987, for\xc3\xa7ant la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica a lliurar quantitats massives d\'ajuda militar de 1981 a 1986. El 1981, el recentment escollit President dels Estats Units Ronald Reagan nomen\xc3\xa0 secretari d\'estat assistent per a assumptes africans Chester Crocker, qui va desenvolupar una pol\xc3\xadtica de vinculaci\xc3\xb3, lligant la independ\xc3\xa8ncia de Nam\xc3\xadbia a la retirada cubana i la pau a Angola._NEWLINE_L\'ex\xc3\xa8rcit de Sud-\xc3\xa0frica va atacar els insurgents a la prov\xc3\xadncia de Cunene el 12 de maig de 1980. El Ministeri de Defensa d\'Angola va acusar el govern de Sud-\xc3\xa0frica de ferir i matar civils. Nou dies m\xc3\xa9s tard, les FDSA atacren de nou, aquesta vegada a Cuando Cubango, i el MPLA amena\xc3\xa7\xc3\xa0 amb respondre militarment. La FDSA llan\xc3\xa7a d\'una invasi\xc3\xb3 a gran escala d\'Angola a trav\xc3\xa9s de Cunene i Cuando-Cubango el 7 de juny, destruint la seu del comandament operatiu de la SWAPO el 13 de juny, en el que el primer ministre Botha va descriure com un "atac de xoc". El govern d\'Angola va arrestar 120 angolesos que planejaven detonar explosius a Luanda el 24 de juny frustrant un complot suposadament orquestrat pel govern de Sud-\xc3\xa0frica. Tres dies m\xc3\xa9s tard, el Consell de Seguretat de les Nacions Unides va convocar a inst\xc3\xa0ncies de l\'ambaixador d\'Angola davant l\'ONU, E. de Figuerido, i condemn\xc3\xa0 les incursions de Sud-\xc3\xa0frica a Angola. El president Mobutu de Zaire tamb\xc3\xa9 es va alinear amb el MPLA. El govern d\'Angola va recollit 529 casos en qu\xc3\xa8 les tropes sud-africanes va violar la sobirania territorial entre gener i juny de 1980.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 2000\n_START_PARAGRAPH_\nEn 2009 el president sud-afric\xc3\xa0 Jacob Zuma dirig\xc3\xad una delegaci\xc3\xb3 d\'11 ministres del govern a Angola. Va ser la primera visita oficial del nou president i va ser vist pels experts com a for\xc3\xa7a important per a l\'enfortiment de les relacions entre els dos pa\xc3\xafsos.'