b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Compa\xc3\xb1a\n_START_PARAGRAPH_\nLa Santa Compa\xc3\xb1a \xc3\xa9s, en la mitologia gallega, una process\xc3\xb3 de morts o d\'\xc3\xa0nimes en pena que a partir de la mitja nit recorren els camins. El prop\xc3\xb2sit d\'aquesta process\xc3\xb3 \xc3\xa9s el de visitar o avisar a totes aquelles cases en les que en breu hi haur\xc3\xa0 un mort. Es tracta d\'una tradici\xc3\xb3 present tamb\xc3\xa9 al nord de Portugal i en alguns indrets de l\'oest d\'Ast\xc3\xbaries. Existeixen llegendes similars a les prov\xc3\xadncies de Lle\xc3\xb3, Zamora, Salamanca i a Estremadura amb el nom de Hu\xc3\xa9speda i en altres llocs de Castella amb el nom d\'Estantigua. El nom de Santa Compa\xc3\xb1a sembla tractar-se d\'una contaminaci\xc3\xb3 culta de l\'expressi\xc3\xb3 llatina "sanctam cum pania"\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEl tema de les processons de morts o d\'\xc3\xa0nimes \xc3\xa9s propi de la literatura i de les tradicions culturals de l\'Europa occidental des de l\'Edat mitjana. La creen\xc3\xa7a en la Santa Compa\xc3\xb1a sembla que beu d\'influ\xc3\xa8ncies antigues vinculades amb tradicions europees d\'arrel indoeuropea i que el cristianisme m\xc3\xa9s o menys assimilar\xc3\xa0._NEWLINE_Ja Mart\xc3\xadn Sarmiento, al segle XVIII, i testimoni directe d\'aquestes llegendes, es va convertir en un dels partidaris de considerar la Santa Compa\xc3\xb1a un fenomen vinculat a la mitologia europea, m\xc3\xa9s que no pas una creen\xc3\xa7a lligada a les processons d\'\xc3\xa0nimes de tradici\xc3\xb3 cristiana. Xo\xc3\xa1n Cuveiro Pi\xc3\xb1ol insistir\xc3\xa0 en aquesta teoria al considerar-la un mite lligat al sluagh i a la "cacera infernal"._NEWLINE_Precisament tindr\xc3\xa0 la mateixa teoria l\'antrop\xc3\xb2leg Carmelo Lis\xc3\xb3n Tolosana sobre la relaci\xc3\xb3 que podria tenir amb el mite de la Cacera infernal. Segons una investigaci\xc3\xb3 etnogr\xc3\xa0fica que va publicar sobre la Santa Compa\xc3\xb1a, estaria relacionada amb el mite germ\xc3\xa0nic que van difondre les invasions d\'aquests pobles durant el Baix Imperi i l\'Alta Edat Mitjana amb el nom d\'estandiga. Estantiga (amb "t") \xc3\xa9s amb el nom que assenyala Sarmiento que es coneix la Santa Compa\xc3\xb1a a algunes zones d\'Ourense._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xad no tots els autors han estat d\'acord amb la teoria de l\'her\xc3\xa8ncia germ\xc3\xa0nica. Vicente Risco veia en la Santa Compa\xc3\xb1a una tradici\xc3\xb3 d\'arrel cristiana amb molt poques influ\xc3\xa8ncies antigues. Segons aquest autor, per exemple, l\'aspecte m\xc3\xa0gic que t\xc3\xa9 aquesta tradici\xc3\xb3 \xc3\xa9s una simple manifestaci\xc3\xb3 de la pr\xc3\xb2pia religiositat fora de les normes de la religi\xc3\xb3 vigent. _NEWLINE_En la documentaci\xc3\xb3 inquisitorial gallega dels segles XVI i XVII hi trobem refer\xc3\xa8ncies de creences en \xc3\xa0nimes errants que no van anar ni al parad\xc3\xads, ni a l\'infern, ni al purgatori.'