b'\n_START_ARTICLE_\nImperialisme cultural\n_START_PARAGRAPH_\nL\'imperialisme cultural compr\xc3\xa8n els aspectes culturals de l\'imperialisme. Amb el terme imperialisme es refereix a la creaci\xc3\xb3 i manteniment de relacions desiguals entre civilitzacions, afavorint una civilitzaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s poderosa. D\'aquesta manera, l\xe2\x80\x99imperialisme cultural \xc3\xa9s la pr\xc3\xa0ctica de promoure i imposar una cultura, generalment la d\xe2\x80\x99una naci\xc3\xb3 poderosa pol\xc3\xadticament, sobre una societat menys poderosa; \xc3\xa9s a dir, l\'hegemonia cultural dels pa\xc3\xafsos industrialitzats o econ\xc3\xb2micament influents que determinen els valors culturals generals i estandarditzen civilitzacions arreu del m\xc3\xb3n. El terme s\'utilitza especialment en els camps de la hist\xc3\xb2ria, estudis culturals i teoria postcolonial. Normalment s\xe2\x80\x99utilitza en sentit pejoratiu, sovint juntament amb mesures per rebutjar aquesta influ\xc3\xa8ncia. L\'imperialisme cultural pot adoptar diverses formes, com ara una actitud, una pol\xc3\xadtica formal o una acci\xc3\xb3 militar, en la mesura que refor\xc3\xa7a l\'hegemonia cultural.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens i definicions\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que l\'Oxford English Dictionary t\xc3\xa9 una refer\xc3\xa8ncia del 1921 a "l\'imperialisme cultural dels russos", John Tomlinson, en el seu llibre sobre el tema, escriu que el terme va sorgir a la d\xc3\xa8cada de 1960 i ha estat un focus d\'investigaci\xc3\xb3 des d\'almenys els anys setanta. S\'han utilitzat termes com "imperialisme medi\xc3\xa0tic", "imperialisme estructural", "depend\xc3\xa8ncia i dominaci\xc3\xb3 cultural", "sincronitzaci\xc3\xb3 cultural", "colonialisme electr\xc3\xb2nic", "imperialisme ideol\xc3\xb2gic" i "imperialisme econ\xc3\xb2mic" per descriure la mateixa noci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica de l\xe2\x80\x99imperialisme cultural._NEWLINE_Diversos acad\xc3\xa8mics donen diverses definicions del terme. El cr\xc3\xadtic dels mitjans nord-americ\xc3\xa0 Herbert Schiller va escriure: "El concepte de l\'imperialisme cultural actual (1975) descriu millor la suma dels processos pels quals una societat \xc3\xa9s introdu\xc3\xafda en el sistema mundial modern i com el seu estrat dominant \xc3\xa9s atret, pressionat, for\xc3\xa7at i de vegades subornat en la configuraci\xc3\xb3 de les institucions socials per tal de correspondre, o fins i tot promoure, els valors i les estructures del centre dominant del sistema. Els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablics s\xc3\xb3n l\xe2\x80\x99exemple m\xc3\xa9s important d\xe2\x80\x99empreses operatives que s\xe2\x80\x99utilitzen en el proc\xc3\xa9s de dominaci\xc3\xb3. Ells mateixos han de ser captats pel poder dominant/penetrant. Aix\xc3\xb2 es produeix en gran part a trav\xc3\xa9s de la comercialitzaci\xc3\xb3 de la radiodifusi\xc3\xb3"._NEWLINE_Tom McPhail va definir "el colonialisme electr\xc3\xb2nic com la relaci\xc3\xb3 de depend\xc3\xa8ncia establerta per la importaci\xc3\xb3 de maquinari de comunicaci\xc3\xb3 i programari produ\xc3\xaft a l\'estranger, juntament amb enginyers, t\xc3\xa8cnics i protocols d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3 relacionats, els quals estableixen de manera indirecta un conjunt de normes, valors i expectatives estrangeres que en diferents graus, poden alterar les cultures nacionals i els processos de socialitzaci\xc3\xb3". Sui-Nam Lee va observar que "l\'imperialisme de la comunicaci\xc3\xb3 es pot definir com el proc\xc3\xa9s en qu\xc3\xa8 la propietat i el control sobre el maquinari i el programari dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 de masses, aix\xc3\xad com altres formes de comunicaci\xc3\xb3 importants en un pa\xc3\xads, estan subjectes o junts a la dominaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un altre pa\xc3\xads amb efectes perjudicials sobre els valors, normes i cultura ind\xc3\xadgenes". Ogan va veure "l\'imperialisme dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 sovint descrit com un proc\xc3\xa9s pel qual els Estats Units i l\'Europa occidental produeixen la majoria dels productes dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3, obtenen els primers beneficis de les vendes nacionals i despr\xc3\xa9s comercialitzen els productes als pa\xc3\xafsos del Tercer M\xc3\xb3n a uns costos considerablement inferiors als que haurien de suportar aquests per produir productes de manera aut\xc3\xb2ctona"._NEWLINE_Downing i Sreberny-Mohammadi declaren: "l\'imperialisme \xc3\xa9s la conquesta i el control d\'un pa\xc3\xads per un de m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s. L\'imperialisme cultural significa les dimensions del proc\xc3\xa9s que van m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'explotaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica o la for\xc3\xa7a militar. En la hist\xc3\xb2ria del colonialisme, (\xc3\xa9s a dir, la forma d\xe2\x80\x99imperialisme en qu\xc3\xa8 el govern de la col\xc3\xb2nia est\xc3\xa0 dirigida directament pels estrangers), els sistemes educatius i de mitjans de comunicaci\xc3\xb3 de molts pa\xc3\xafsos del Tercer M\xc3\xb3n s\xe2\x80\x99han establert com a r\xc3\xa8pliques dels principis establerts a Gran Bretanya, Fran\xc3\xa7a o Estats Units. La publicitat ha progressat encara m\xc3\xa9s, igual que els estils de moda i arquitectura. Sovint, per\xc3\xb2 poderosament, el missatge ha insinuat que les cultures occidentals s\xc3\xb3n superiors a les cultures del Tercer M\xc3\xb3n". No cal dir que tots aquests autors coincideixen que l\'imperialisme promou els interessos de certs cercles dins de les pot\xc3\xa8ncies imperials, sovint en detriment de les societats de destinaci\xc3\xb3. _NEWLINE_La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de l\'imperialisme cultural va sorgir en gran part dels estudis de comunicaci\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, l\xe2\x80\x99imperialisme cultural s\xe2\x80\x99ha utilitzat com a marc pels estudiosos per explicar fen\xc3\xb2mens en les \xc3\xa0rees de relacions internacionals, antropologia, educaci\xc3\xb3, ci\xc3\xa8ncia, hist\xc3\xb2ria, literatura i esports.\n_START_SECTION_\nFonaments te\xc3\xb2rics\n_START_PARAGRAPH_\nMolts dels acad\xc3\xa8mics actuals que utilitzen el terme imperialisme cultural estan ben informats gr\xc3\xa0cies a la feina de Foucault, Derrida, Said i altres te\xc3\xb2rics postestructuralistes i postcolonialistes. Dins l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit del discurs postcolonial, l\xe2\x80\x99imperialisme cultural pot ser vist com el llegat cultural del colonialisme o formes d\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 social que contribueixen a la continuaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99hegemonia occidental. Per a alguns fora de l\'\xc3\xa0mbit d\xe2\x80\x99aquest discurs, el terme \xc3\xa9s criticat per ser poc clar, desenfocat i/o contradictori.\n_START_SECTION_\nMichel Focault\n_START_PARAGRAPH_\nEl treball del fil\xc3\xb2sof i te\xc3\xb2ric social Michel Foucault ha influenciat en gran manera l\xe2\x80\x99\xc3\xbas del terme imperialisme cultural, particularment la seva interpretaci\xc3\xb3 filos\xc3\xb2fica del poder i el seu concepte de governamentalitat. _NEWLINE_Seguint una interpretaci\xc3\xb3 del poder semblant a la de Maquiavel, Foucault defineix el poder com a immaterial, com un "cert tipus de relaci\xc3\xb3 entre individus" que t\xc3\xa9 a veure amb complexes posicions socials estrat\xc3\xa8giques relacionades amb la capacitat del subjecte de controlar el seu entorn i influir en el voltant. Segons Foucault, el poder est\xc3\xa0 \xc3\xadntimament lligat a la seva concepci\xc3\xb3 de la veritat. "Veritat", tal com la defineix, \xc3\xa9s un "sistema de procediments ordenats per a la producci\xc3\xb3, regulaci\xc3\xb3, distribuci\xc3\xb3, circulaci\xc3\xb3 i operaci\xc3\xb3 dels estats", cosa que t\xc3\xa9 una "relaci\xc3\xb3 circular" amb sistemes de poder. Per tant, inherent als sistemes de poder, sempre hi ha la "veritat", que \xc3\xa9s culturalment espec\xc3\xadfica, inseparable de la ideologia que sovint coincideix amb diverses formes d\xe2\x80\x99hegemonia. L\'imperialisme cultural pot ser un exemple d\'aix\xc3\xb2._NEWLINE_La interpretaci\xc3\xb3 de Foucault sobre la governan\xc3\xa7a tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s molt important en la construcci\xc3\xb3 de teories de l\xe2\x80\x99estructura de poder transnacional. En les seves confer\xc3\xa8ncies al Coll\xc3\xa8ge de France, Foucault sovint defineix la governamentalitat com l\xe2\x80\x99art ampli del "governar", que va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la concepci\xc3\xb3 tradicional de la governan\xc3\xa7a en termes de mandats de l\xe2\x80\x99Estat i en altres \xc3\xa0mbits com el governar "una llar, \xc3\xa0nimes, nens, una prov\xc3\xadncia, un convent, una ordre religiosa, una fam\xc3\xadlia...". Aix\xc3\xb2 es relaciona directament amb El Pr\xc3\xadncep de Maquiavel i les esmentades concepcions de veritat i poder de Foucault (\xc3\xa9s a dir, diverses subjectivitats es creen a trav\xc3\xa9s de relacions de poder que s\xc3\xb3n culturalment espec\xc3\xadfiques, les quals donen lloc a diverses formes de governabilitat cultural espec\xc3\xadfica, com ara la governamentalitat neoliberal).\n_START_SECTION_\nEdward Said\n_START_PARAGRAPH_\nInformat per les obres de Noam Chomsky, Foucault i Antonio Gramsci, Edward Said \xc3\xa9s una figura fundadora del postcolonialisme, establerta amb el llibre Orientalisme (1978), una cr\xc3\xadtica humanista a la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, que critica el coneixement occidental de "l\'Oriental", espec\xc3\xadficament les construccions angleses i franceses d\'all\xc3\xb2 que \xc3\xa9s i no \xc3\xa9s "oriental". En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, aquest "coneixement" va conduir llavors a tend\xc3\xa8ncies culturals cap a una oposici\xc3\xb3 bin\xc3\xa0ria de l\'Orient contra l\'Occident, on un concepte es defineix en oposici\xc3\xb3 a l\'altre concepte, i del qual sorgiran de valor desigual. A Culture and Imperialisme (en catal\xc3\xa0: Cultura i Imperialisme) (1993), la seq\xc3\xbcela de l\'Orientalisme, Said proposa que, malgrat el final formal de la "era de l\'imperi" despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial (1939\xe2\x80\x9345), l\'imperialisme colonial deix\xc3\xa0 un llegat cultural als (anteriorment) pobles colonitzats, que romanen en les seves civilitzacions contempor\xc3\xa0nies; i que aquest imperialisme cultural \xc3\xa9s molt influent en els sistemes internacionals de poder.\n_START_SECTION_\nGayatri Chakravorty Spivak\n_START_PARAGRAPH_\nUna auto-denominada "marxista-feminista-deconstruccionista pr\xc3\xa0ctica",  Gayatri Chakravorty Spivak, ha publicat una s\xc3\xa8rie d\'obres que posen en dubte el "llegat del colonialisme", incloent una cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 postcolonial incloent: A Critique of Postcolonial Reason: Towards a History of the Vanishing (en catal\xc3\xa0: Una Critica de la Ra\xc3\xb3 Postcolonial: Cap a la Hist\xc3\xb2ria del Present Desapareixent) (1999), Other Asias (en catal\xc3\xa0: Altres \xc3\x80sies) (2005) i Can the Subaltern Speak? (en catal\xc3\xa0: Poden Parlar els Subalterns?) (1988)._NEWLINE_A Can the Subaltern Speak?, Spivak fa una cr\xc3\xadtica de les representacions comunes a l\'Oest del Sati, ja que est\xc3\xa0 controlada per autors a part de participants (espec\xc3\xadficament els colonitzadors anglesos i els dirigents hind\xc3\xbas). Per aix\xc3\xb2, Spivak argumenta que el "subaltern" (postcolonialisme), en refer\xc3\xa8ncia a les comunitats que participen en el Sati, no poden representar-se a trav\xc3\xa9s de la seva pr\xc3\xb2pia veu. Spivak diu que l\'imperialisme cultural t\xc3\xa9 el poder de desqualificar o esborrar el coneixement i la manera d\'educaci\xc3\xb3 de determinades poblacions que tenen escassa en jerarquia social._NEWLINE_Al llarg de l\'obra de Can the Subaltern Speak?, Spivak cita les obres de Karl Marx, Michel Foucault, Walter Benjamin, Louis Althusser, Jacques Derrida i Edward Said, entre d\'altres._NEWLINE_A l\'altra obra, A Critique of Postcolonial Reason: Towards a History of the Vanishing, Spivak argumenta que la filosofia occidental t\xc3\xa9 una hist\xc3\xb2ria no nom\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99exclusi\xc3\xb3 del subaltern en el discurs, sin\xc3\xb3 que tampoc els permet ocupar l\xe2\x80\x99espai d\'assumpes totalment humans.\n_START_SECTION_\nIdees contempor\xc3\xa0nies i debat\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99imperialisme cultural pot referir-se tant a l\xe2\x80\x99aculturaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada d\xe2\x80\x99una poblaci\xc3\xb3 subjecta, com a l\xe2\x80\x99adopci\xc3\xb3 volunt\xc3\xa0ria d\xe2\x80\x99una cultura estrangera per part d\xe2\x80\x99individus que ho facin per voluntat pr\xc3\xb2pia. Com que es tracta de dos referents molt diferents, la validesa del terme s\'ha posat en dubte._NEWLINE_La influ\xc3\xa8ncia cultural es pot considerar com la "recepci\xc3\xb3" de la cultura com una amena\xc3\xa7a o un enriquiment de la seva identitat cultural. Sembla, doncs, \xc3\xbatil distingir entre l\xe2\x80\x99imperialisme cultural com una actitud (activa o passiva) de superioritat, i la posici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una cultura o grup que pret\xc3\xa9n complementar la seva pr\xc3\xb2pia producci\xc3\xb3 cultural, considerada en part deficient, amb productes importats._NEWLINE_Els productes o serveis importats poden representar o estar associats a certs valors (com el consumisme). Segons un argument, la cultura "receptora" no percep necess\xc3\xa0riament aquest enlla\xc3\xa7, sin\xc3\xb3 que absorbeix passivament la cultura estrangera mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas dels b\xc3\xa9ns i serveis estrangers. A causa de la seva naturalesa en certa manera oculta, per\xc3\xb2 molt potent, aquesta idea hipot\xc3\xa8tica \xc3\xa9s descrita per alguns experts com "imperialisme banal". Per exemple, s\'argumenta que mentre "les empreses nord-americanes s\xc3\xb3n acusades de voler controlar el 95 per cent dels consumidors del m\xc3\xb3n", "l\'imperialisme cultural implica molt m\xc3\xa9s que simples b\xc3\xa9ns de consum; implica la difusi\xc3\xb3 de principis americans com la llibertat i la democr\xc3\xa0cia", un proc\xc3\xa9s que "pot semblar atractiu", per\xc3\xb2 que "emmascara una veritat aterridora: moltes cultures a tot el m\xc3\xb3n estan desapareixent a causa de la influ\xc3\xa8ncia aclaparadora de les empreses i les empreses culturals d\xe2\x80\x99Am\xc3\xa8rica"._NEWLINE_Alguns creuen que l\xe2\x80\x99economia recentment globalitzada de finals del segle XX i principis del segle XXI ha facilitat aquest proc\xc3\xa9s mitjan\xc3\xa7ant l\xe2\x80\x99\xc3\xbas de noves tecnologies de la informaci\xc3\xb3. Aquest tipus d\xe2\x80\x99imperialisme cultural es deriva del que s\xe2\x80\x99anomena "poder transversal". La teoria del colonialisme electr\xc3\xb2nic est\xc3\xa9n el tema a q\xc3\xbcestions culturals globals i l\'impacte dels principals conglomerats multim\xc3\xa8dia, que van des de Viacom, Time-Warner, Disney, News Corp fins a Google i Microsoft, centrant-se en el poder hegem\xc3\xb2nic d\xe2\x80\x99aquests gegants de la comunicaci\xc3\xb3 principalment situats als Estats Units.\n_START_SECTION_\nDiversitat cultural\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les raons que sovint es donen per oposar-se a qualsevol forma d\xe2\x80\x99imperialisme cultural, volunt\xc3\xa0ria o no, \xc3\xa9s la preservaci\xc3\xb3 de la diversitat cultural, un objectiu vist per alguns com a preservaci\xc3\xb3 de la diversitat ecol\xc3\xb2gica. Els defensors d\xe2\x80\x99aquesta idea argumenten que aquesta diversitat \xc3\xa9s valuosa en si mateixa, per preservar el patrimoni hist\xc3\xb2ric i els coneixements humans, o b\xc3\xa9 instrumentalment valuosa, ja que posa a disposici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s maneres de resoldre problemes i respondre a cat\xc3\xa0strofes, naturals o no.\n_START_SECTION_\nIdees relacionades amb la colonitzaci\xc3\xb3 africana\n_START_PARAGRAPH_\nDe totes les \xc3\xa0rees del m\xc3\xb3n que els estudiosos han afirmat ser afectades per l\'imperialisme, \xc3\x80frica \xc3\xa9s probablement la m\xc3\xa9s notable. En l\xe2\x80\x99expansiva "\xc3\xa8poca de l\xe2\x80\x99imperialisme" del segle XIX, els erudits han argumentat que la colonitzaci\xc3\xb3 europea a l\xe2\x80\x99\xc3\x80frica ha provocat l\xe2\x80\x99eliminaci\xc3\xb3 de moltes cultures, visions i epistemologies diverses, especialment a trav\xc3\xa9s de la neocolonitzaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica.  Aix\xc3\xb2, sens dubte, ha donat lloc a un desenvolupament desigual i a altres formes informals de control social relacionades amb la cultura i l\'imperialisme. Diferents factors, segons els erudits, condueixen a l\'eliminaci\xc3\xb3 de cultures, visions del m\xc3\xb3n i epistemologies, com ara la "de-ling\xc3\xbc\xc3\xadtzaci\xc3\xb3" (que substitueix les lleng\xc3\xbces africanes natives amb les europees), desvaloritzant ontologies que no s\xc3\xb3n expl\xc3\xadcitament individualistes, i de vegades arribant a definir la cultura occidental com a ci\xc3\xa8ncia, fents que els enfocaments no occidentals de la ci\xc3\xa8ncia, les arts, la cultura ind\xc3\xadgena, etc., ni tan sols s\xc3\xb3n coneixement. Un estudi\xc3\xb3s, Ali A. Abdi, afirma que l\'imperialisme inherentment "implica r\xc3\xa8gims extensament interactius i contextos pesats de deformaci\xc3\xb3 identit\xc3\xa0ria, reconeixement incorrecte, p\xc3\xa8rdua d\'autoestima i dubte individual i social en autoefic\xc3\xa0cia"(2000: 12 ). Per tant, tot l\xe2\x80\x99imperialisme sempre seria cultural.\n_START_SECTION_\nVinculaci\xc3\xb3 amb el neoliberalisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl neoliberalisme \xc3\xa9s sovint criticat per soci\xc3\xb2legs, antrop\xc3\xb2legs i estudiosos culturals sent culturalment imperialistes. Els cr\xc3\xadtics del neoliberalisme, de vegades, afirmen que \xc3\xa9s la nova forma predominant de l\'imperialisme. Altres estudiosos, com Elizabeth Dunn i Julia Elyachar, han afirmat que el neoliberalisme requereix i crea la seva pr\xc3\xb2pia forma de governamentalitat._NEWLINE_En el treball de Dunn, Privatizing Poland(en catal\xc3\xa0: Privatitzant Pol\xc3\xb2nia), argumenta que l\xe2\x80\x99expansi\xc3\xb3 de la multinacional, Gerber, a Pol\xc3\xb2nia en la d\xc3\xa8cada dels noranta va imposar la governamentalitat occidental, neoliberal, com tamb\xc3\xa9 les ideologies i epistemologies sobre les persones post-sovi\xc3\xa8tiques contractades. Els conflictes culturals es van produir sobretot en les pol\xc3\xadtiques individualistes inherents a la companyia, com ara la promoci\xc3\xb3 de la compet\xc3\xa8ncia entre els treballadors en lloc de la cooperaci\xc3\xb3, i en la seva forta oposici\xc3\xb3 al que els propietaris de les empreses reclamaven era el suborn._NEWLINE_En l\'obra d\'Elyachar, Markets of Dispossession (en catal\xc3\xa0: Mercats de Despossessi\xc3\xb3), es centra en maneres en qu\xc3\xa8, al Caire, les ONG juntament amb les ONGI (Organitzaci\xc3\xb3 No Gubernamental Internacional) i l\'Estat van promoure la governamentalitat neoliberal a trav\xc3\xa9s d\'esquemes de desenvolupament econ\xc3\xb2mic que es basaven en "microempresaris joves". Els microempresaris joves rebrien petits pr\xc3\xa9stecs per construir els seus propis negocis, de manera similar a la manera en qu\xc3\xa8 les microfinances funcionen. Elyachar argumenta, no obstant aix\xc3\xb2, que aquests programes no nom\xc3\xa9s eren un frac\xc3\xa0s, sin\xc3\xb3 que van canviar les opinions culturals sobre el valor (personal i cultural) d\xe2\x80\x99una manera que afavoria les formes de pensar i de ser occidentals.\n_START_SECTION_\nVinculaci\xc3\xb3 amb estudis de desenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nSovint, els m\xc3\xa8todes de promoci\xc3\xb3 del desenvolupament i de la just\xc3\xadcia social s\xc3\xb3n criticats com a imperialistes, en un sentit cultural. Per exemple, Chandra Mohanty ha criticat el feminisme occidental, afirmant que ha creat una tergiversaci\xc3\xb3 de la "dona del tercer m\xc3\xb3n" com a totalment impotent, incapa\xc3\xa7 de resistir el domini mascul\xc3\xad. Per tant, aix\xc3\xb2 condueix a la narraci\xc3\xb3 sovint cr\xc3\xadtica de "l\'home blanc" que salva la "dona morena" de "l\'home mor\xc3\xa9". Altres cr\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s radicals dels estudis de desenvolupament tenen a veure amb el camp d\xe2\x80\x99estudi en si. Alguns estudiosos fins i tot q\xc3\xbcestionen les intencions dels que desenvolupen el camp d\xe2\x80\x99estudi, afirmant que els esfor\xc3\xa7os per "desenvolupar" el Sud Global no eren mai sobre el mateix Sud. En canvi, es diu que aquests esfor\xc3\xa7os es van fer per avan\xc3\xa7ar en el desenvolupament occidental i refor\xc3\xa7ar l\xe2\x80\x99hegemonia occidental.\n_START_SECTION_\nVinculaci\xc3\xb3 amb estudis sobre efectes medi\xc3\xa0tics\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli de la tesi de l\xe2\x80\x99imperialisme cultural s\xe2\x80\x99integra amb l\xe2\x80\x99enfocament tradicional de l\xe2\x80\x99economia pol\xc3\xadtica en la recerca d\xe2\x80\x99efectes medi\xc3\xa0tics. Els cr\xc3\xadtics de l\'imperialisme cultural solen afirmar que les cultures no occidentals, especialment del tercer m\xc3\xb3n, abandonaran els seus valors tradicionals i perdran les seves identitats culturals quan \xc3\xbanicament estan exposades als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 occidentals. No obstant aix\xc3\xb2, Michael B. Salwen, en el seu llibre Critical Studies in Mass Communication (en catal\xc3\xa0: Estudis Cr\xc3\xadtics en Comunicaci\xc3\xb3 de Masses) (1991), afirma que la consideraci\xc3\xb3 creuada i la integraci\xc3\xb3 de conclusions emp\xc3\xadriques sobre influ\xc3\xa8ncies imperialistes culturals s\xc3\xb3n molt cr\xc3\xadtiques pel que fa a la comprensi\xc3\xb3 dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 en l\'\xc3\xa0mbit internacional. Reconeix els dos contextos contradictoris sobre els impactes imperialistes culturals. El primer context \xc3\xa9s que l\xe2\x80\x99imperialisme cultural imposa interrupcions sociopol\xc3\xadtiques a les nacions en desenvolupament. Els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 occidentals poden distorsionar imatges de cultures estrangeres i provocar conflictes personals i socials a les nacions en desenvolupament en alguns casos. Un altre context \xc3\xa9s que els pobles de les nacions en desenvolupament es resisteixen als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 estrangers i preserven les seves actituds culturals. Tot i que admet que es poden adoptar manifestacions externes de la cultura occidental, els valors i els comportaments fonamentals, per\xc3\xb2, romanen quiets. A m\xc3\xa9s, podrien produir-se efectes positius quan les cultures dominades per homes adopten "l\'alliberament" de les dones exposades als mitjans occidentals i estimula un ampli intercanvi d\'intercanvi cultural.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques de la "teoria de l\'imperialisme cultural"\n_START_PARAGRAPH_\nEls cr\xc3\xadtics dels erudits que parlen de l\'imperialisme cultural tenen una s\xc3\xa8rie de cr\xc3\xadtiques. L\'imperialisme cultural \xc3\xa9s un terme que nom\xc3\xa9s s\'utilitza en discussions on el relativisme cultural i el constructivisme s\xc3\xb3n generalment considerats com a veritables (no es pot criticar la promoci\xc3\xb3 dels valors occidentals si es creu que aquests valors s\xc3\xb3n absolutament correctes. De la mateixa manera, no es pot argumentar que l\xe2\x80\x99epistemologia occidental es promou injustament en societats no occidentals si es creu que aquestes epistemologies s\xc3\xb3n absolutament correctes). Per tant, els que no estiguin d\'acord amb el relativisme cultural i / o el constructivisme poden criticar l\'ocupaci\xc3\xb3 del terme, l\'imperialisme cultural en aquests conceptes._NEWLINE_John Tomlinson ofereix una cr\xc3\xadtica de la teoria de l\'imperialisme cultural i revela problemes importants en la forma en qu\xc3\xa8 es formula la idea de l\'imperialisme cultural, en oposici\xc3\xb3 a la econ\xc3\xb2mica o la pol\xc3\xadtica. En el seu llibre Cultural Imperialism: A Critical Introduction (en catal\xc3\xa0: Imperialisme Cultural: una Introducci\xc3\xb3 Cr\xc3\xadtica), aprofundeix en la teoria tan debatuda de "l\xe2\x80\x99imperialisme medi\xc3\xa0tic". Resumint la investigaci\xc3\xb3 sobre la recepci\xc3\xb3 dels programes de televisi\xc3\xb3 nord-americans del Tercer M\xc3\xb3n, desafia l\xe2\x80\x99argument de l\xe2\x80\x99imperialisme cultural, donant a con\xc3\xa8ixer els seus dubtes sobre el grau en qu\xc3\xa8 els Estats Units en pa\xc3\xafsos en vies realment transmeten els valors dels EUA i milloren els beneficis de les empreses nord-americanes. Tomlinson suggereix que l\'imperialisme cultural est\xc3\xa0 creixent en alguns aspectes, per\xc3\xb2 la transformaci\xc3\xb3 local i les interpretacions dels productes multim\xc3\xa8dia importats proposen que la diversificaci\xc3\xb3 cultural no acaba en la societat global. Explica que un dels errors conceptuals fonamentals de l\'imperialisme cultural \xc3\xa9s donar per suposat que la distribuci\xc3\xb3 de b\xc3\xa9ns culturals es pot considerar com a domini cultural. Aix\xc3\xad, doncs, recolza el seu argument criticant el concepte que la americanitzaci\xc3\xb3 es produeix a trav\xc3\xa9s del desbordament global de productes televisius nord-americans. Assenyala una infinitat d\xe2\x80\x99exemples de xarxes de televisi\xc3\xb3 que han aconseguit dominar els seus mercats nacionals i que els programes nacionals generalment superen les qualificacions. Tamb\xc3\xa9 dubta del concepte en el qual els agents culturals s\xc3\xb3n receptors passius d\'informaci\xc3\xb3. Afirma que el moviment entre \xc3\xa0rees culturals/geogr\xc3\xa0fiques implica sempre la traducci\xc3\xb3, mutaci\xc3\xb3, adaptaci\xc3\xb3 i creaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99hibridesa._NEWLINE_Altres cr\xc3\xadtiques importants s\xc3\xb3n que el terme no es defineix b\xc3\xa9 i fa servir altres termes que no estan ben definits i, per tant, manca de poder explicatiu, que l\'imperialisme cultural \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de mesurar i que la teoria d\'un llegat del colonialisme no sempre \xc3\xa9s veritable.\n_START_SECTION_\nA la hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que el terme va ser popularitzat en la d\xc3\xa8cada de 1960, i va ser utilitzat pels seus defensors originals per referir-se a les hegem\xc3\xb2nies culturals en un m\xc3\xb3n postcolonial, l\xe2\x80\x99imperialisme cultural tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitza per referir-se a temps anteriors.\n_START_SECTION_\nAntiga Gr\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nEls Grecs Antics s\xc3\xb3n coneguts per difondre la seva cultura al voltant del Mediterrani i del Pr\xc3\xb2xim Orient a trav\xc3\xa9s del comer\xc3\xa7 i la conquesta. Durant l\'\xc3\x88poca Arcaica, els florents estats de les ciutats gregues van establir assentaments i col\xc3\xb2nies a trav\xc3\xa9s del mar Mediterrani, especialment a Sic\xc3\xadlia i al sud d\'It\xc3\xa0lia, que van influir en els pobles etruscs i romans de la regi\xc3\xb3. A finals del segle IV aC, Alexandre el Gran va conquistar els territoris perses i indis fins a la vall del riu Indus i el Panjab, i va estendre la religi\xc3\xb3 pagana grega, l\'art i la ci\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xb2 va donar lloc a l\'augment de regnes i ciutats hel\xc2\xb7len\xc3\xadstiques a trav\xc3\xa9s d\'Egipte, el Pr\xc3\xb2xim Orient, \xc3\x80sia Central i el nord-oest de l\'\xc3\x8dndia, on la cultura grega es va fusionar amb les cultures dels pobles ind\xc3\xadgenes. La influ\xc3\xa8ncia grega prevalgu\xc3\xa9 encara m\xc3\xa9s a la ci\xc3\xa8ncia i la literatura, on estudiosos musulmans medievals a l\'Orient Mitj\xc3\xa0 van estudiar els escrits d\'Arist\xc3\xb2til per a l\'aprenentatge cient\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nAntiga Roma\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99Imperi Rom\xc3\xa0 va ser tamb\xc3\xa9 un antic exemple d\xe2\x80\x99imperialisme cultural._NEWLINE_La Roma Antiga, en la seva conquesta d\xe2\x80\x99It\xc3\xa0lia, va integrar a la poblaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Etruria substituint la llengua etrusca pel llat\xc3\xad, cosa que va provocar la desaparici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta llengua i de molts aspectes de la civilitzaci\xc3\xb3 etrusca._NEWLINE_La romanitzaci\xc3\xb3 cultural es va imposar a moltes parts de l\'Imperi de Roma on "moltes regions rebien la cultura romana involunt\xc3\xa0riament, com a forma d\xe2\x80\x99imperialisme cultural". Per exemple, quan Gr\xc3\xa8cia va ser conquistada pels ex\xc3\xa8rcits romans, Roma es va proposar modificar la cultura de Gr\xc3\xa8cia, per ajustar-se als ideals romans. Per exemple, l\xe2\x80\x99h\xc3\xa0bit grec de despullar-se en p\xc3\xbablic per fer exercici, va ser vist amb recel pels escriptors romans, que consideraven la pr\xc3\xa0ctica com a causa de l\xe2\x80\x99afeminament i l\'esclavatge dels grecs. L\xe2\x80\x99exemple rom\xc3\xa0 ha estat lligat a exemples moderns d\xe2\x80\x99imperialisme europeu en pa\xc3\xafsos africans, vinculant els dos casos amb les discussions de Slavoj Zizek sobre "significants buits"._NEWLINE_La Pax Romana estava assegurada a l\'imperi, en part, per "l\'aculturaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada de les poblacions culturalment diverses que Roma havia conquistat".\n_START_SECTION_\nImperi Brit\xc3\xa0nic\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99expansi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica mundial dels segles XVIII i XIX va ser un fenomen econ\xc3\xb2mic i pol\xc3\xadtic. Tanmateix, "hi va haver tamb\xc3\xa9 una forta dimensi\xc3\xb3 social i cultural, que Rudyard Kipling va denominar la c\xc3\xa0rrega de l\'home blanc". "Una de les maneres en qu\xc3\xa8 es va dur a terme fou el proselitisme religi\xc3\xb3s, entre d\xe2\x80\x99altres, en la qual la London Missionary Society, era "un agent de l\xe2\x80\x99imperialisme cultural brit\xc3\xa0nic". Una altra manera era la imposici\xc3\xb3 de material educatiu a les col\xc3\xb2nies per a un "curr\xc3\xadculum imperial". Morag Bell escriu: "la promoci\xc3\xb3 de l\'imperi a trav\xc3\xa9s de llibres, materials il\xc2\xb7lustratius i programes educatius era generalitzada, formant part d\'una pol\xc3\xadtica educativa orientada a l\'imperialisme cultural". Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 era cert pel que fa a la ci\xc3\xa8ncia i la tecnologia a l\xe2\x80\x99imperi. Douglas M. Peers i Nandini Gooptu assenyalen que "la majoria dels estudiosos de la ci\xc3\xa8ncia colonial a l\'\xc3\x8dndia prefereixen posar \xc3\xa8mfasi en les maneres en qu\xc3\xa8 la ci\xc3\xa8ncia i la tecnologia funcionen al servei del colonialisme, com a "eina de l\'imperi" en el sentit pr\xc3\xa0ctic. En altres paraules, la ci\xc3\xa8ncia es va desenvolupar a l\'\xc3\x8dndia de manera que reflecteix les prioritats colonials, que tendeixen a beneficiar als europeus a costa dels indis, mentre es mantenen dependents i sotmesos a les autoritats cient\xc3\xadfiques de la metr\xc3\xb2poli colonial". _NEWLINE_L\xe2\x80\x99an\xc3\xa0lisi de l\xe2\x80\x99imperialisme cultural duta a terme per Edward Said va sorgir principalment d\xe2\x80\x99un estudi de l\xe2\x80\x99Imperi brit\xc3\xa0nic. Segons Danilo Raponi, l\'imperialisme cultural dels brit\xc3\xa0nics al segle XIX que nom\xc3\xa9s va afectar a l\'Imperi brit\xc3\xa0nic, sin\xc3\xb3 que va tenir un efecte molt m\xc3\xa9s ampli . Escriu: "parafrasejant a Said, veig l\'imperialisme cultural com una complexa hegemonia cultural d\'un pa\xc3\xads, la Gran Bretanya, que al segle XIX no tenia rivals en quant a la seva capacitat per projectar el seu poder a tot el m\xc3\xb3n i influir en la cultura, els assumptes pol\xc3\xadtics i comercials de la majoria de pa\xc3\xafsos. \xc3\x89s l\xe2\x80\x99hegemonia cultural d\xe2\x80\x99un pa\xc3\xads el poder del qual consisteix en exportar les idees i conceptes m\xc3\xa9s fonamentals sobre la base de la seva comprensi\xc3\xb3 de la civilitzaci\xc3\xb3, la qual pr\xc3\xa0cticament no se\'n coneixen els l\xc3\xadmits". En aquest cas, per exemple, Raponi inclou It\xc3\xa0lia.\n_START_SECTION_\nAltres exemples d\'abans de la Segona Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nLa revista New Cambridge Modern History escriu sobre l\'imperialisme cultural de la Fran\xc3\xa7a napole\xc3\xb2nica. Napole\xc3\xb3 va utilitzar l\'Institut de Fran\xc3\xa7a "com a instrument per transmetre l\xe2\x80\x99universalisme a l\'imperialisme cultural". Els membres de l\'Institut (que van incloure a Napole\xc3\xb3) van descendir a Egipte el 1798. "A l\'arribar es van organitzar a l\'Institut del Caire. La pedra de Rosetta \xc3\xa9s el seu descobriment m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s. La ci\xc3\xa8ncia de l\'egiptologia \xc3\xa9s el seu llegat"._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial, els alemanys estaven preocupats per la magnitud de la influ\xc3\xa8ncia francesa a la regi\xc3\xb3 annexa de Ren\xc3\xa0nia, amb l\'ocupaci\xc3\xb3 francesa de la vall del Ruhr el 1923. Un \xc3\xbas primerenc del terme va apar\xc3\xa8ixer en un assaig de Paul Ruhlmann (anomenat "Peter Hartmann" en aquesta \xc3\xa8poca), titulada  French Cultural Imperialism on the Rhine (en catal\xc3\xa0: Imperialisme Cultural Franc\xc3\xa8s al Rin).\n_START_SECTION_\nColonialisme Nazi\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99imperialisme cultural tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99ha utilitzat en relaci\xc3\xb3 amb l\xe2\x80\x99expansi\xc3\xb3 de la influ\xc3\xa8ncia alemanya sota els nazis a mitjans del segle XX. Alan Steinweis i Daniel Rogers assenyalen que fins i tot abans que els nazis arribessin al poder, "ja en la Rep\xc3\xbablica de Weimar, especialistes acad\xc3\xa8mics alemanys a Europa de l\'Est havien contribu\xc3\xaft a trav\xc3\xa9s de les seves publicacions i ensenyant a legitimar el "revanchisme"  i l\'imperialisme cultural territorial alemany. Aquests acad\xc3\xa8mics van treballar principalment en les disciplines d\'hist\xc3\xb2ria, economia, geografia i literatura"._NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit musical, Michael Kater escriu que durant l\'ocupaci\xc3\xb3 alemanya de la Segona Guerra Mundial a Fran\xc3\xa7a, Hans Rosbaud, un director alemany basat en el r\xc3\xa8gim nazi a Estrasburg, es va convertir "almenys nominalment, en un servent de l\'imperialisme cultural nazi dirigit contra els francesos". _NEWLINE_A l\'It\xc3\xa0lia durant la guerra, els alemanys van seguir "un front cultural europeu que gravita al voltant de la cultura alemanya". El ministre de propaganda nazi, Joseph Goebbels, va crear la "Uni\xc3\xb3 Europea d\'Escriptors", "un dels projectes m\xc3\xa9s ambiciosos de Goebbels per a l\'hegemonia cultural nazi. Probablement \xc3\xa9s un mitj\xc3\xa0 per a reunir autors d\'Alemanya, It\xc3\xa0lia i els pa\xc3\xafsos ocupats per planificar la vida liter\xc3\xa0ria de la nova Europa, la uni\xc3\xb3 aviat va sorgir com a vehicle de l\xe2\x80\x99imperialisme cultural alemany"._NEWLINE_Per a altres parts d\xe2\x80\x99Europa, Robert Gerwarth, escrivint sobre l\xe2\x80\x99imperialisme cultural i Reinhard Heydrich, afirma que "el projecte d\xe2\x80\x99alemanyitzaci\xc3\xb3 dels nazis es basava en un programa hist\xc3\xb2ricament sense precedents d\xe2\x80\x99investigaci\xc3\xb3 racial, robatori, expulsi\xc3\xb3 i assassinat". A m\xc3\xa9s, "la plena integraci\xc3\xb3 del Protectorat Txec en aquest Nou Ordre va requerir la germanitzaci\xc3\xb3 completa de la vida cultural del Protectorat i l\'erradicaci\xc3\xb3 de la cultura txeca i jueva aut\xc3\xb2ctona"._NEWLINE_Les accions de l\xe2\x80\x99Alemanya nazi reflexionen sobre la noci\xc3\xb3 de ra\xc3\xa7a i cultura que juga un paper important en l\xe2\x80\x99imperialisme. La idea que hi hagi una distinci\xc3\xb3 entre els alemanys i els jueus ha creat la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 dels alemanys de creure que eren superiors als jueus que consideraven inferiors, la noci\xc3\xb3 de nosaltres/ells i de jo/altres.'