b'\n_START_ARTICLE_\nInstrument musical\n_START_PARAGRAPH_\nUn instrument musical \xc3\xa9s un artefacte modificat o constru\xc3\xaft de manera que tingui unes peces que puguin ressonar en ser accionades amb el prop\xc3\xb2sit de generar m\xc3\xbasica; \xc3\xa9s un dispositiu creat o adaptat per emetre sons musicals. En principi qualsevol objecte que produeixi so pot servir com a instrument musical, per\xc3\xb2 l\'expressi\xc3\xb3 s\'aplica generalment a enginys que tenen aquesta utilitat espec\xc3\xadfica; \xc3\xa9s a trav\xc3\xa9s del prop\xc3\xb2sit que l\'objecte es converteix en un instrument musical. Els instruments poden ser de cuir, de fang, de fusta, de metall\xe2\x80\xa6_NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria dels instruments musicals es remunta als inicis de la cultura humana. Els primers instruments musicals podrien haver estat utilitzats per a realitzar rituals, com una trompeta per assenyalar l\'\xc3\xa8xit en la ca\xc3\xa7a o un tambor en una cerim\xc3\xb2nia religiosa. Diverses cultures desenvoluparen creacions tot fent m\xc3\xbasica per a l\'entreteniment. Els instruments musicals es van desenvolupar progressivament a partir d\'un canvi en la funcionalitat de l\'objecte._NEWLINE_La classificaci\xc3\xb3 d\'instruments musicals forma part d\'una disciplina, l\'organologia, que estudia els instruments musicals. En els darrers anys s\'han proposat diversos sistemes de classificaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, poden ser classificats per la manera de ser manipulats, pel material del que estan formats, per la mida, etc.; per\xc3\xb2 el m\xc3\xa8tode m\xc3\xa9s com\xc3\xba \xc3\xa9s el de Hornbostel-Sachs, que es basa en els mitjans pels quals es produeix el so.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa data i l\'origen del primer artefacte considerat un instrument musical no est\xc3\xa0 clara. L\'objecte m\xc3\xa9s antic que alguns especialistes consideren com un instrument musical \xc3\xa9s una simple flauta feta amb un os, es remunta a uns 67.000 anys. Hi ha m\xc3\xa9s consens en la dataci\xc3\xb3 d\'unes flautes de fa uns 37.000 anys. No obstant aix\xc3\xb2, la majoria dels historiadors creuen que la determinaci\xc3\xb3 d\'un moment espec\xc3\xadfic en qu\xc3\xa8 apareixen els primers instruments musicals \xc3\xa9s impossible a causa de la subjectivitat de la definici\xc3\xb3 i la relativa inestabilitat dels materials utilitzats en la seva fabricaci\xc3\xb3. Molts instruments musicals primerencs estaven fets de pell d\'animal, os, fusta i altres materials poc duradors._NEWLINE_Els instruments musicals es desenvoluparen de manera independent en les diverses regions poblades del m\xc3\xb3n. Tot i aix\xc3\xad, el contacte entre les civilitzacions va permetre una r\xc3\xa0pida propagaci\xc3\xb3 i adaptaci\xc3\xb3 de la majoria dels instruments en llocs allunyats d\'on s\'originaren. A l\'edat mitjana, els instruments propis de Mesopot\xc3\xa0mia tamb\xc3\xa9 eren presents al sud-est d\'\xc3\x80sia; en canvi, a Europa es tocaven instruments similars als existents al nord d\'\xc3\x80frica. El desenvolupament dels instruments a Am\xc3\xa8rica es va produir a un ritme m\xc3\xa9s lent, i les cultures del nord, centre i sud d\'Am\xc3\xa8rica compartiren els mateixos. Cap al 1400, el desenvolupament dels instruments musicals fou especialment potenciat en el si de la cultura occidental.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes diferents cultures han emprat diversos esquemes per classificar els instruments musicals. Als pa\xc3\xafsos occidentals, el m\xc3\xa9s habitual \xc3\xa9s distingir entre instruments de corda, de vent i de percussi\xc3\xb3. Amb tot i aix\xc3\xb2, aquesta \xc3\xa9s una classificaci\xc3\xb3 ambigua i de vegades contradict\xc3\xb2ria des d\'un punt de vista cient\xc3\xadfic._NEWLINE_El cos \xc3\xa9s la part principal i m\xc3\xa9s prominent d\'un instrument que sol coincidir amb la caixa. Als aer\xc3\xb2fons, el cos est\xc3\xa0 format per les parts centrals del tub que s\'uneixen amb encaixos a la resta de l\'instrument. Aquestes parts poden ser movibles i intercanviables.\n_START_SECTION_\nAer\xc3\xb2fons o ressonadors d\'aire\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquests instruments, l\'aire \xc3\xa9s el productor principal de so. Alguns exemples en s\xc3\xb3n: les flautes, els clarinets, els obo\xc3\xa8s, les trompetes i els orgues (instruments de vent fusta i vent metall)_NEWLINE_El material pot ser la fusta o el metall (tot i que tamb\xc3\xa9 se\'n fabriquen de pl\xc3\xa0stic i s\'ha experimentat amb altres materials com el cristall o l\'argila)._NEWLINE_La majoria s\xc3\xb3n de bufada humana, per\xc3\xb2 n\'hi ha alguns de manxa mec\xc3\xa0nica, com l\'orgue de tubs i l\'acordi\xc3\xb3._NEWLINE_Quan modifiquem la columna d\'aire d\'aquests instruments allargant-la o escur\xc3\xa7ant-la per mitj\xc3\xa0 de tubs de mides diferents, v\xc3\xa0lvules que desvien l\'aire per tubs complementaris o forats modifiquem l\'altura dels sons. Les embocadures dels aer\xc3\xb2fons determinen el seu so. Els de metall tenen un tipus d\'embocadura principal, i el que vibra s\xc3\xb3n els llavis de l\'instrumentista. En canvi, els de fusta tenen tres tipus d\'embocadures diferents, en les quals l\'aire es talla en dues parts (bisell) o vibren directament uns cossos flexibles anomenats canyes._NEWLINE_Els aer\xc3\xb2fons de metall poden modificar la seva longitud per mitj\xc3\xa0 de v\xc3\xa0lvules o d\'una vara._NEWLINE_Al Pa\xc3\xads Basc hi ha un clarinet anomenat albokaque est\xc3\xa0 fet de dos tubs de canya o de fusta, amb una lleng\xc3\xbceta batent a l\'interior de cada tub, que acaben en una cambra d\'aire i un pavell\xc3\xb3 fet de banya. Un dels tubs t\xc3\xa9 tres forats i l\'altre en t\xc3\xa9 cinc. Per tocar-lo cal dominar la t\xc3\xa8cnica de respiraci\xc3\xb3 circular, que consisteix a inspirar l\'aire al mateix temps que s\'expira.\n_START_SECTION_\nCord\xc3\xb2fons o ressonadors de corda\n_START_PARAGRAPH_\nAquests instruments produeixen el so mitjan\xc3\xa7ant una o m\xc3\xa9s cordes tensades entre dos punts.En s\xc3\xb3n un exemple el viol\xc3\xad, la viola, el violoncel, el contrabaix, la guitarra, el piano el banjo o la balalaica. Les cordes poden ser de nil\xc3\xb3 o de fils fin\xc3\xadssims de metall entorxats (tot i que antigament s\'havien fabricat de crins, vibres vegetals, seda o de tendons i budells d\'animals)._NEWLINE_Les cordes d\'aquests instruments es poden fer sonar de tres maneres diferents: fregant-les amb un arc (viol\xc3\xad) o amb una maneta (viella de roda), picant-les amb martells recoberts de roba (piano), o puntejant-les amb els dits, les ungles o una pua (guitarra) o amb un mecanisme (clavic\xc3\xa8mbal)._NEWLINE_Hi ha una altra manera de fer sonar les cordes que \xc3\xa9s per simpatia. Aquest fenomen es produeix quan una corda es posa en vibraci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s per la reacci\xc3\xb3 al rebre les vibracions d\'una altra corda que est\xc3\xa0 vibrant._NEWLINE_En el cord\xc3\xb2fons el so es modifica escur\xc3\xa7ant les cordes exercint-hi pressi\xc3\xb3 en el cas dels que tenen un pal o m\xc3\xa0stil, o b\xc3\xa9 fent servir cordes de mides diferents com passa a les c\xc3\xadtares i als pianos._NEWLINE_A l\'\xc3\x80frica existeix un instrument de corda que consisteix en un forat a terra tapat amb una tela o placa d\'escor\xc3\xa7a, del centre de la qual parteix una corda que es tensa lligant-la a una branca flexible.\n_START_SECTION_\nMembran\xc3\xb2fons o ressonadors de membrana\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest petit grup d\'instruments, el so el produeixen unes membranes tenses que poden ser de pl\xc3\xa0stic, pell o pergam\xc3\xad. Hi ha tres grups principals; el m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s el constitueixen els copejats com els tambors; els fregats com les simbombes, i el bufats com, per exemple, una pinta recoberta per una membrana que vibra en entrar en contacte amb vibracions produ\xc3\xafdes per la veu humana._NEWLINE_El kazoo o mirlit\xc3\xb3 \xc3\xa9s un membran\xc3\xb2fon bufat que sona, contr\xc3\xa0riament al que indica el seu grup de classificaci\xc3\xb3, no per la bufada, sin\xc3\xb3 per la vibraci\xc3\xb3 de les cordes vocals de l\'instrumentista. El da-daiko, un tambor japon\xc3\xa8s, \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa9s grans del m\xc3\xb3n, el seu di\xc3\xa0metre pot arribar a mesurar un metre i mig i sol estar format per parelles ( l\'un amb un emblema lunar dibuixat i l\'altre amb un emblema solar). La seva situaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s vertical i els executants es col\xc2\xb7loquen drets davant dels tambors i els copegen amb una ma\xc3\xa7a a cada m\xc3\xa0._NEWLINE_A occident, modificar el so dels tambors al mateix temps que es toquen \xc3\xa9s una innovaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 a l\'\xc3\x80frica existeix aquesta t\xc3\xa8cnica des de fa molt temps. El tambor d\'aixella afric\xc3\xa0 permet modificar l\'altura dels sons per mitj\xc3\xa0 de la pressi\xc3\xb3 simult\xc3\xa0nia de l\'instrumentista.\n_START_SECTION_\nIdi\xc3\xb2fons o autoressonadors\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest cas, el material de l\'instrument, el\xc3\xa0stic o s\xc3\xb2lid, produeix el so sense necessitat d\'altres elements de vibraci\xc3\xb3 que el mateix instrument (del grec \xc3\xaddios, que significa "propi")._NEWLINE_El so es pot generar per tots els procediments que ens puguem imaginar. Alguns exemples d\'instruments poden ser: les claus, les castanyoles, les maraques, la matraca, els plats o el xil\xc3\xb2fon._NEWLINE_Hi ha idi\xc3\xb2fons molt curiosos, com l\'eol\xc3\xadfon o m\xc3\xa0quina de vent (una m\xc3\xa0quina per imitar-lo que consisteix en una roda de fusta que, quan gira, frega una tela tibant), el fuet (dues fustes planes unides en un extrem i copejades), les encluses, fustes de rentar roba tocades amb didals, cadenes, m\xc3\xa0quines d\'escriure, etc.'