b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de Dinamarca\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de Dinamarca es remunta uns 12.000 anys enrere, fins al final de l\'\xc3\xbaltima edat de gel, amb les primeres proves de poblament hum\xc3\xa0. Els danesos es van documentar per primera vegada en fonts escrites al voltant de l\'any 500, en particular en els escrits de Jordanes i Procopi. Amb la cristianitzaci\xc3\xb3 dels danesos pels volts del 960, \xc3\xa9s evident que existia un regne a Escandin\xc3\xa0via, que controlava aproximadament el territori dan\xc3\xa8s actual. El llinatge de la reina Margarida es remunta als reis v\xc3\xadkings Gorm el Vell i Harald Bl\xc3\xa5tand i arriba fins a l\'actualitat, ra\xc3\xb3 per la qual la Monarquia de Dinamarca es pot considerar en aquest moment la m\xc3\xa9s antiga d\'Europa._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria de Dinamarca s\'ha vist particularment afectada per la seva ubicaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica, entre el Mar del Nord i el Mar B\xc3\xa0ltic. Aix\xc3\xb2 significava que es trobava entre Su\xc3\xa8cia i Alemanya i per tant en el centre de la lluita m\xc3\xbatua pel control del Mar B\xc3\xa0ltic (dominium maris Baltici). Dinamarca va passar molt temps en disputes amb Su\xc3\xa8cia pel control de Sk\xc3\xa5nelandene (Guerra d\'Esc\xc3\xa0nia) i Noruega, i en disputes amb la Lliga Hanse\xc3\xa0tica sobre els ducats de Schleswig (un feu dan\xc3\xa8s) i Holstein (un feu alemany)._NEWLINE_Finalment Dinamarca va perdre els conflictes i va acabar cedint primer Sk\xc3\xa5nelandene a Su\xc3\xa8cia i despr\xc3\xa9s Slesvig-Holstein a l\'Imperi Alemany. Despr\xc3\xa9s de l\'eventual cessi\xc3\xb3 de Noruega el 1814, Dinamarca va mantenir el control de les antigues col\xc3\xb2nies noruegues de les Illes F\xc3\xa8roe, Groenl\xc3\xa0ndia i Isl\xc3\xa0ndia. Durant el segle XX Isl\xc3\xa0ndia es va independitzar, Groenl\xc3\xa0ndia i les Illes F\xc3\xa8roe va esdevenir una part integrant del Regne de Dinamarca i el Comtat de Jutl\xc3\xa0ndia Meridional va reunir-se amb Dinamarca en 1920 despr\xc3\xa9s d\'un refer\xc3\xa8ndum. Durant la Segona Guerra Mundial Dinamarca fou ocupada per l\'Alemanya nazi i alliberada en 1945. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 es va unir a les Nacions Unides.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers rastres de civilitzaci\xc3\xb3 humana sobre el territori de Dinamarca es remunten a un per\xc3\xadode interglacial de l\'Edat de pedra. Despr\xc3\xa9s de l\'\xc3\x88poca glacial, la superf\xc3\xadcie de terra ferma era \xc3\xa0mpliament superior a la d\'avui, perqu\xc3\xa8 el nivell del Mar del Nord se situava 100 m m\xc3\xa9s avall d\'on es troba actualment. Les aig\xc3\xbces de la Mar B\xc3\xa0ltica, llavors una conca d\'aigua dol\xc3\xa7a, s\'elevaven 50 m sobre les del Mar del Nord. _NEWLINE_\xc3\x89s en aquesta \xc3\xa8poca que apareix la Cultura de Bromme, encara de tipus Paleol\xc3\xadtic (10.000-7400 aC). Les tribus d\'aquesta cultura, que nom\xc3\xa9s romanien, de manera versemblant, de manera estacional a la regi\xc3\xb3, ca\xc3\xa7aven encara a la tundra l\'ant, el cavall, el senglar i el ren. Despr\xc3\xa9s vingueren els maglemosisns (7400-6000 aC), despr\xc3\xa9s els kongemosians (6000-5200 aC). Aquests tenien una alimentaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s variada, consumien igualment baies, nous, peix, crustacis, ocells i arrels. L\'\xc3\xbaltima cultura mesol\xc3\xadtica, la cultura d\'Erteb\xc3\xb8lle (5200-4000 aC) Caracteritzada per amuntegaments de petxines, ha deixat rastres a Jutl\xc3\xa0ndia. Va deixar el seu lloc a la cultura anomenada dels vasos en embut, neol\xc3\xadtic, la primera a practicar l\'agricultura (pels volts del 3900 aC).\n_START_SECTION_\nEdats dels metalls\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Edat del bronze dan\xc3\xa8s se situa entre el 1400 i el 450 aC. Els especialistes pensen que els carros solars il\xc2\xb7lustren un important fonament mitol\xc3\xb2gic de l\'Edat del bronze. \xc3\x89s en aquest per\xc3\xadode que es formen de les comunitats rurals not\xc3\xb2ries.   _NEWLINE_Durant l\'edat del ferro (500 aC - 1 dC), el clima de Dinamarca i d\'Escandin\xc3\xa0via meridional es fa m\xc3\xa9s fresc i m\xc3\xa9s humit, la qual cosa limita l\'agricultura i for\xc3\xa7a els grups ind\xc3\xadgenes a emigrar cap al sud, a Germ\xc3\xa0nia. En aquesta \xc3\xa8poca, els habitants comencen a extreure el ferro dels aiguamolls de torba. _NEWLINE_Les proves de la immigraci\xc3\xb3 c\xc3\xa8ltica daten d\'aquest per\xc3\xadode a Dinamarca i en molts indrets d\'Europa del nord-oest, el seu pas es reflecteix en certs noms de llocs m\xc3\xa9s antics. Tanmateix, els especialistes del m\xc3\xb3n celta, com ara Venceslas Kruta, assenyalen que, deixant a part del mobiliari i els pr\xc3\xa9stecs t\xc3\xa8cnics, la cultura local pr\xc3\xa0cticament no est\xc3\xa0 influenciada. La Cultura de Jastorf del segle IV aC al segle I aC, testimoniada a Jutl\xc3\xa0ndia i a l\'Alemanya m\xc3\xa9s septentrional, hauria jugat en canvi un paper en la dimensi\xc3\xb3 d\'Escandin\xc3\xa0via durant el seu sorgiment.  _NEWLINE_\xc3\x89s el 113 aC quan s\xc3\xb3n mencionats per primera vegada els cimbres i els teutons, establerts a Jutl\xc3\xa0ndia i al sud d\'aquesta. L\'esgotament de la terra cultivada, les transgressions marines o altres onades de tempestes, la import\xc3\xa0ncia les zones torboses semblen haver contribu\xc3\xaft a les creixents migracions entre les comarques de l\'Europa n\xc3\xb2rdica, o m\xc3\xa9s simplement fora d\'aquestes, i als conflictes de les tribus teutones amb els colons romans a G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia o al nord d\'It\xc3\xa0lia._NEWLINE_La cultura n\xc3\xb2rdica experimenta fortament la influ\xc3\xa8ncia de la civilitzaci\xc3\xb3 de la cer\xc3\xa0mica mediterr\xc3\xa0nia. Al segle I, despr\xc3\xa9s d\'una lenta fase d\'expansi\xc3\xb3 sobre una gran part del nord de l\'actual Alemanya, emergeix el m\xc3\xb3n germ\xc3\xa0nic, caracteritzat per lleng\xc3\xbces i estructures familiars germ\xc3\xa0niques. _NEWLINE_Les prov\xc3\xadncies romanes que tenien fronteres properes a Dinamarca, van mantenir relacions comercials amb els pobles danesos, testificades per peces de moneda romana trobades al pa\xc3\xads. La primera inscripci\xc3\xb3 r\xc3\xbanica es remunta a l\'any 200 aproximadament. Del segle II al segle VI, es troben rastres del comen\xc3\xa7ament d\'una ciutat major de car\xc3\xa0cter central, que mantenia relacions comercials per tot arreu,  al sud-est de la Fi\xc3\xb2nia.\n_START_SECTION_\nL\'edat del ferro germ\xc3\xa0nica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'era del ferro germ\xc3\xa0nica \xc3\xa9s un per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre 400 i 800 despr\xc3\xa9s de J.-C. En el moment de les invasions b\xc3\xa0rbares. El seu comen\xc3\xa7ament \xc3\xa9s marcat per la caiguda de l\'Imperi rom\xc3\xa0 i l\'augment de poder dels \xc2\xabRegnes germ\xc3\xa0nics\xc2\xbb. Entre les restes m\xc3\xa9s conegudes d\'aquest per\xc3\xadode, conv\xc3\xa9 citar els \xc2\xab\xc2\xa0homes de les torberes\xc2\xa0\xc2\xbb, que semblen ser els cossos preservats de dos homes escanyats, potser en el transcurs d\'un sacrifici comunitari o d\'una execuci\xc3\xb3 de presoners condemnats a mort._NEWLINE_Entre el 400 i 500, els jutes, aix\xc3\xad com els saxons, els angles i els frisi, colonitzen l\'illa coneguda com a Britannia pels romans (l\'actual Gran Bretanya, passant pel Mar del Nord.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode de les migracions: assentament llegendari dels daner\n_START_PARAGRAPH_\nLes incursions a Dinamarca des del nord augmenten al segle V. Els avantpassats dels actuals danesos serien una tribu anomenda Daner. Probablement originaris del sud de Su\xc3\xa8cia, en particular d\'Esc\xc3\xa0nia i de Halland, s\'instal\xc2\xb7len a Jutl\xc3\xa0ndia i en algunes illes de la Mar B\xc3\xa0ltica occidental pels volts de l\'any 500. Fan fora llavors del territori les antigues tribus germ\xc3\xa0niques que s\'hi havien instal\xc2\xb7lat abans. Des de llavors, el seu nom \xc3\xa9s aplicat a tota Jutl\xc3\xa0ndia per part dels germ\xc3\xa0nics que viuen al sud._NEWLINE_Durant la primera meitat del segle VI, l\'exist\xc3\xa8ncia i els fets guerrers dels danesos s\xc3\xb3n mencionats en fonts g\xc3\xb2tiques, franques i bizantines. Entre aquestes destaca sobretot el relat fet per Procopi de les migracions dels h\xc3\xa8ruls des de la regi\xc3\xb3 del Danubi cap al nord. Un dels pobles que apareixen s\xc3\xb3n els anomenats Danoi. Jordanes descriu en la seva Hist\xc3\xb2ria dels gots diversos conflictes entre danesos i h\xc3\xa8ruls. Aquest historiador \xc3\xa9s d\'opini\xc3\xb3 que els danesos s\xc3\xb3n descendents dels suecs. Gregori de Tours qualifica el rei Chlochilaicus de "rei dels danesos" (\xc3\xa9s un nom llat\xc3\xad; en angl\xc3\xa8s antic es diria Hygelac). El poeta Venanci Fortunat celebra, en les seves lloances als reis francs Clotari I i Khilperic I, llurs vict\xc3\xb2ries sobre els danesos._NEWLINE_Com ho recorda aquesta f\xc3\xa0cil vict\xc3\xb2ria franca i el segle VII seg\xc3\xbcent, els pobles danesos dels estrets del mar b\xc3\xa0ltic s\xc3\xb3n sotmesos als fluxos humans i a la influ\xc3\xa8ncia cultural incessant i duradora dels pobles de la B\xc3\xa0ltica, comen\xc3\xa7ant pels wends i els eslaus. Nom\xc3\xa9s constitueixen una amena\xc3\xa7a per ra\xc3\xb3 de la seva inestabilitat cr\xc3\xb2nica i la seva divisi\xc3\xb3 incessant.\n_START_SECTION_\nSedentaritzaci\xc3\xb3 danesa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s al segle VIII que es constitueixen les primeres ciutats. La m\xc3\xa9s antiga ciutat de Dinamarca \xc3\xa9s Ribe (sud de Jutl\xc3\xa0ndia). Els primers rastres d\'urbanitzaci\xc3\xb3 trobats a Aarhus i a Copenhaguen daten igualment d\'aquesta \xc3\xa8poca. Els danesos que han sabut preservar millor la seva llengua que la seva cultura i institucions germ\xc3\xa0niques, serien els primers habitants assentats de manera duradora sobre aquest territori sense ser esclaus. Aquests petits pobles camperols, organitzats en cantons de defensa, nogensmenys han continuat sent per necessitat venedors i guerrers temibles.\n_START_SECTION_\nNaixement de Dinamarca\n_START_PARAGRAPH_\nAls voltants del 730, els danesos construeixen prop de Schleswig un important sistema de fortificaci\xc3\xb3 per protegir-se dels saxons: el Danevirke, l\xc3\xadnia defensiva d\'una trentena de quil\xc3\xb2metres de longitud. Vers el 800, un rei dan\xc3\xa8s local agafa els venedors internacionals establerts a Rerik, llavors en territori eslau, i els reinstal\xc2\xb7la a Haithabu._NEWLINE_En els decennis posteriors a l\'any 900, Dinamarca no \xc3\xa9s governada per un \xc3\xbanic sobir\xc3\xa0, sin\xc3\xb3 que al contrari es troba sota la influ\xc3\xa8ncia de dos, o fins i tot tres centres poder. El sud de Jutl\xc3\xa0ndia i la ciutat comercial de Haithabu s\xc3\xb3n entre les mans de reis suecs invasors, la pres\xc3\xa8ncia dels quals \xc3\xa9s testimoniada Adam de Bremen i per dues de les pedres r\xc3\xbaniques de Haithabu. Els suecs ocuparen Lolland. A Jelling, una altra casa reial, vinguda de Noruega despr\xc3\xa9s d\'Adam de Bremen als voltants de l\'any 900, tingu\xc3\xa9 la seva seu. Existeixen, per contra, dubtes quant al domini de Sj\xc3\xa6lland i de la costa d\'Esc\xc3\xa0nia per part de Haakon el Bo. _NEWLINE_En 934, Enric I d\'Alemanya responsable de l\'antiga marca carol\xc3\xadngia de l\'Schleswig meridional derrota Knut I a la batalla de  Haithabu. El rei dan\xc3\xa8s ven\xc3\xa7ut esdev\xc3\xa9 llavors el seu vassall, ha de pagar un tribut i la seva fam\xc3\xadlia \xc3\xa9s obligada a convertir-se a la fe cristiana. En resposta a aquest tractat, les incursions daneses en territori fris\xc3\xb3 des de la desembocadura de l\'\xc3\xa8ider s\'interrompen fins a 980. Els v\xc3\xadkings danesos semblen haver-se girat llavors cap a l\'est. Una pedra r\xc3\xbanica d\'aquesta \xc3\xa8poca honora en efecte un guerrer caigut a Su\xc3\xa8cia. Segons els annals de Corvey per a l\'any 934, "els danesos" s\'havien sotm\xc3\xa8s a Enric I. El territori exacte que all\xc3\xb2 representava (en particular la mesura en la qual es referia tamb\xc3\xa9 a Jutl\xc3\xa0ndia) no hi est\xc3\xa0 indicat._NEWLINE_No se sap, d\'altra banda, amb precisi\xc3\xb3,  el que la gent de l\'\xc3\xa8poca designava com a Dinamarca. Els escrits d\'Alfred el Gran sobre els viatges d\'Ottar i de Wulfstan, el testimoniatge m\xc3\xa9s antic pel que fa a aix\xc3\xb2, anomenen "Dinamarca" el sud de l\'actual Su\xc3\xa8cia, incloent-hi Esc\xc3\xa0nia, les illes de Falster, de Lolland, de Langeland i probablement tamb\xc3\xa9 Sj\xc3\xa6lland aix\xc3\xad com les altres illes daneses orientals. \xc3\x89s nom\xc3\xa9s a una pedra trobada al nord de Jutl\xc3\xa0ndia que data de l\'\xc3\xa8poca de les pedres de Jelling, que se cita per primer cop el nord de Jutl\xc3\xa0ndia com a part de Dinamarca, la qual podria ser una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la unificaci\xc3\xb3 sota Harald el de la dent blava. Tanmateix \xc3\xa9s al segle X que s\'imposa la denominaci\xc3\xb3 Dinamarca, que sembla resultar de la denominaci\xc3\xb3 cristiana i carol\xc3\xadngia de l\'antiga "marca" (frontera) dels daner. M\xc3\xa9s que els daner m\xc3\xadtics del segle V, l\'arrel locativa germ\xc3\xa0nica *dan indica que s\xc3\xb3n habitants del lloc geogr\xc3\xa0fic; per tant, de l\'Escandin\xc3\xa0via meridional.\n_START_SECTION_\nUna cristianitzaci\xc3\xb3 lenta\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria del cristianisme a Dinamarca s\'encavalca en part amb la de l\'\xc3\xa8poca v\xc3\xadkinga descrita anteriorment._NEWLINE_Pels volts de l\'any 725, l\'arquebisbe d\'Utrecht d\'origen anglosax\xc3\xb3 Willibrord se\'n torna a Dinamarca. Hi \xc3\xa9s rebut pel rei Ongendus (sens dubte Angantyr). Malgrat els seus esfor\xc3\xa7os, el rei es nega a convertir-se. No t\xc3\xa9 lloc cap altra temptativa d\'evangelitzaci\xc3\xb3 sota Carlemany, perqu\xc3\xa8 aquest refusa que els missioners vagin a territoris no sotmesos a la seva autoritat. Aquesta prohibici\xc3\xb3 estava vinculada a la seva idea que Imperi i Esgl\xc3\xa9sia eren indissociables._NEWLINE_Sota el regnat de Llu\xc3\xads I el Piet\xc3\xb3s, es recupera la tasca missionera m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la frontera nord de l\'Imperi. L\'assassinat del rei v\xc3\xadking Godfred en 810 fa avan\xc3\xa7ar aquesta empresa. En la lluita success\xc3\xb2ria que se segueix,  Harald Klak es fa batejar el 826, a l\'Abadia de Sant Alb\xc3\xa0, amb 400 dels seus partidaris, amb l\'esperan\xc3\xa7a que aquesta conversi\xc3\xb3 incit\xc3\xa9s l\'emperador Llu\xc3\xads I el Piet\xc3\xb3s a donar-li suport. \xc3\x89s l\'ocasi\xc3\xb3 per a l\'Esgl\xc3\xa9sia de reprendre la missi\xc3\xb3 a Escandin\xc3\xa0via comen\xc3\xa7ada en 823 per Ebon de Reims. El missioner Anscari de Bremen acompanya Harald en la seva marxa per a la conquesta del poder. Tanmateix, Harald fracassa i amb ell l\'evangelitzaci\xc3\xb3 del territori._NEWLINE_En 831, es crea l\'arquebisbat d\'Hamburg amb ocasi\xc3\xb3 d\'un s\xc3\xadnode convocat per l\'emperador Llu\xc3\xads I el Piet\xc3\xb3s. Anscari de Bremen \xc3\xa9s nomenat arquebisbe i li \xc3\xa9s atorgat el dret d\'ordenar bisbes a Escandin\xc3\xa0via i d\'enviar-hi sacerdots. La intenci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica subjacent \xc3\xa9s d\'integrar el Nord a l\'Esgl\xc3\xa9sia imperial, la qual cosa no \xc3\xa9s possible m\xc3\xa9s que amb una seu episcopal en l\'imperi. La tasca d\'evangelitzaci\xc3\xb3 s\'interromp brutalment en 845, despr\xc3\xa9s del pillatge d\'Hamburg pels danesos, perqu\xc3\xa8 tots els recursos foren destru\xc3\xafts. Els arquebisbats d\'Hamburg i de Bremen estaven llavors reunits. L\'arquebisbe Anscari de Bremen es troba amb el rei de Dinamarca Horik I en 847 (potser [tamb\xc3\xa9] en 843), conjuntament amb els emissaris de Llu\xc3\xads el Germ\xc3\xa0nic. No aconsegueix conv\xc3\xa8ncer-lo de fer-se batejar per\xc3\xb2 rep de la seva part l\'autoritzaci\xc3\xb3 d\'erigir una esgl\xc3\xa9sia a Schleswig. Horik entra en conflicte amb els seus nebots cap al 850 per q\xc3\xbcestions success\xc3\xb2ries sobre el tron. Cau en combat en 854 en una guerra civil i amb ell, tots els seus consellers favorables a Ancari. L\'\xc3\xbanic supervivent del seu clan \xc3\xa9s Horik II. Aquest es troba al principi sota la influ\xc3\xa8ncia del poder\xc3\xb3s Jarl Hovi de Schleswig, contrari als cristians. Horik II es desf\xc3\xa0 tanmateix r\xc3\xa0pidament del seu conseller i es gira cap a Anscari, li demana sacerdots, ofereix a l\'esgl\xc3\xa9sia un terreny per construir una esgl\xc3\xa9sia a Ribe i hi autoritza la pres\xc3\xa8ncia d\'un sacerdot. Per b\xc3\xa9 que ell mateix es nega a batejar-se, Horik II envia en 864 regals al Papa Nicolau I. Durant els conflictes amb l\'arquebisbe de Col\xc3\xb3nia suscitats per la creaci\xc3\xb3 de l\'arquebisbat d\'Hamburg-Bremen, la tasca dels missioners a Dinamarca afluixa de nou. Ja no es repr\xc3\xa8n fins a l\'arribada de l\'arquebisbe Unni d\'Hamburg, el qual torna a enviar sacerdots a Dinamarca, amb el suport de Harald el de la dent blava. El pare d\'aquest \xc3\xbaltim, Gorm el Vell havia unificat Dinamarca, per\xc3\xb2 aquestes creences eren incondicionalment paganes i destrueix probablement l\'esgl\xc3\xa9sia de Schleswig._NEWLINE_Harald I funda, des de la seva arribada al poder amb el seu pare Gorm el Vell als voltants de 940, tres bisbats a Dinamarca: Schleswig, Ribe i Aarhus. En els anys 980 vindr\xc3\xa0 a afegir-se el bisbat d\'Odense a Fi\xc3\xb2nia. En 965, any del bateig del rei pel sacerdot Poppo tots els bisbats danesos s\xc3\xb3n alliberats, per privilegi imperial, de l\'obligaci\xc3\xb3 d\'ingressar un impost i del dret d\'inger\xc3\xa8ncia dels batlles imperials. L\'objectiu \xc3\xa9s d\'excloure tot atemptat contra la sobirania del rei de Dinamarca. L\'arquebisbe de Bremen \xc3\xa9s llavors l\'\xc3\xbanic vincle entre Dinamarca i l\'Imperi. El rei dan\xc3\xa8s conserva la compet\xc3\xa8ncia d\'ordenar els bisbes sobre el seu territori per\xc3\xb2 els bisbes danesos s\xc3\xb3n sufraganis de l\'arquebisbe de Bremen i per tant membres de l\'Esgl\xc3\xa9sia imperial. Sota la influ\xc3\xa8ncia de les esgl\xc3\xa9sies angleses, les esgl\xc3\xa9sies escandinaves comencen a reivindicar una dissociaci\xc3\xb3 de l\'Esgl\xc3\xa9sia imperial. Paral\xc2\xb7lelament al refor\xc3\xa7 de l\'autoritat papal, les esgl\xc3\xa9sies nacionals es posen a entrar en contacte directament amb el Papa, esquivant les inst\xc3\xa0ncies de l\'Imperi. Tanmateix, la C\xc3\xbaria subordina la independ\xc3\xa8ncia de les esgl\xc3\xa9sies escandinaves, que desitjava igualment, a la condici\xc3\xb3 de l\'acabament de l\'evangelitzaci\xc3\xb3 al pa\xc3\xads. Els criteris fixats eren: 1) la conversi\xc3\xb3 al cristianisme de la casa reial i de les classes dominants, aix\xc3\xad com de la majoria de la poblaci\xc3\xb3, 2) una institucionalitzaci\xc3\xb3, o com a m\xc3\xadnim un principi d\'institucionalitzaci\xc3\xb3, de la vida eclesi\xc3\xa0stica a trav\xc3\xa9s de convents i una organitzaci\xc3\xb3 en parr\xc3\xb2quies i en di\xc3\xb2cesis, i finalment 3) la independ\xc3\xa8ncia nacional i l\'estabilitat territorial._NEWLINE_Entre 960 aproximadament i el comen\xc3\xa7ament dels anys 980, Harald el de la dent blava sembla regnar sobre un territori que s\'est\xc3\xa9n des de Jutl\xc3\xa0ndia a Esc\xc3\xa0nia. A la mateixa \xc3\xa8poca, rep la visita d\'un missioner alemany que, segons la llegenda, hauria sobreviscut a una ordalia pel foc, el que hauria conven\xc3\xa7ut Harald de convertir-se al cristianisme. Es fa batejar cap al 965. La nova religi\xc3\xb3, que substitueix les antigues pr\xc3\xa0ctiques religioses n\xc3\xb2rdiques, presenta nombrosos avantatges per al rei. El cristianisme aporta amb ell un cert suport de part del Sacre Imperi. Permet tamb\xc3\xa9 al rei desfer-se d\'opositors que adoren les antigues divinitats. En aquest estadi preco\xc3\xa7, cap prova no demostra que l\'Esgl\xc3\xa9sia danesa hagi estat en disposici\xc3\xb3 de crear una administraci\xc3\xb3 estable en la qual Harald s\'hagi pogut recolzar per exercir un control m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 sobre el seu regne per\xc3\xb2 pot haver contribu\xc3\xaft al desenvolupament d\'un regne cada vegada m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s._NEWLINE_Sven I, el successor de Harald, fa venir missioners anglesos. Convoca el bisbe Gotebald d\'Anglaterra i l\'envia a Esc\xc3\xa0nia. El clergat dan\xc3\xa8s est\xc3\xa0, cada cop m\xc3\xa9s, format per gent de la regi\xc3\xb3. L\'esgl\xc3\xa9sia danesa comen\xc3\xa7a amb escreix a lliurar-se ella mateixa al missionariat. Propst Oddar, un parent de Sven Gabelbarts, mor en m\xc3\xa0rtir en ocasi\xc3\xb3 d\'una missi\xc3\xb3 amb els wends el 1018. Knut el Gran, que succeeix Sven I, porta una pol\xc3\xadtica d\'alian\xc3\xa7a oberta amb l\'Esgl\xc3\xa9sia anglesa. La causa d\'aquesta pol\xc3\xadtica \xc3\xa9s l\'arquebisbe Lyfing de Canterbury, que probablement va aportar el primer \xc3\xb2bol de Sant Pere abocat per Knut a Roma i que va obtenir el seu reconeixement papal en tant que rei. El Papa Benet VIII \xc3\xa9s el primer, des del Papa Nicolau I, que escriu directament una carta a un dan\xc3\xa8s. El desig d\'independ\xc3\xa8ncia respecte a l\'arquebisbat d\'Hamburg es plasma quan l\'arquebisbe Aethelnoth de Canterbury consagra tres bisbes per a Dinamarca\xc2\xa0: Gerbrand per a Roskilde, Bernhard per a Esc\xc3\xa0nia i Reginbert per a la Fi\xc3\xb2nia. Aquesta investidura per part de l\'arquebisbe angl\xc3\xa8s t\xc3\xa9 com a efecte separar Lund de Roskilde i engendrar un conflicte entre el rei Knut i l\'arquebisbe Unwan (1013-1029). El 1022, aquest \xc3\xbaltim atura Gerbrand durant el seu viatge d\'Anglaterra a Dinamarca i el conven\xc3\xa7 de les prerrogatives de l\'arquebisbat d\'Hamburg sobre Dinamarca. Aconsegueix llavors fer valer els drets d\'investidura de l\'arquebisbat hamburgu\xc3\xa8s; despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, \xc3\xa9s l\'arquebisbe Libentius d\'Hamburg el que institueix en 1029 Avoco com a successor de Gerbrand a Roskilde.\n_START_SECTION_\nUnificaci\xc3\xb3 de Dinamarca\n_START_PARAGRAPH_\nDinamarca \xc3\xa9s unificada una primera vegada cap al 936 sota Gorm el Vell que, en reacci\xc3\xb3 a la tutela imposada per Enric I l\'ocellaire, erigeix poderoses fortificacions sobre el Dannewirke a l\'Slesvig i instal\xc2\xb7la camps de formaci\xc3\xb3 militar, verdaders quarters, per constituir un ex\xc3\xa8rcit efica\xc3\xa7. El seu fill Harald el de la dent blava empr\xc3\xa8n durant el seu principat i regnat del 940 al 985 la conquesta de la via mar\xc3\xadtima del Nord o Noruega. El poder del rei no est\xc3\xa0 tanmateix encara molt desenvolupat, no es pot parlar de "govern" en el sentit modern del terme. All\xc3\xb2 es reflecteix sobretot en les campanyes militars desorganitzades que es duen a terme fins al regnat de Sven I, de vegades fins i tot contra territoris pertanyent al rei mateix. Fins al comen\xc3\xa7ament del segle XI, els danesos s\xc3\xb3n anomenats Normanni(i), homes del Nord, funden col\xc3\xb2nies a tota Europa, comercien i s\'assimilen a les poblacions trobades, mentre que els v\xc3\xadkings es dedicaven, en altre temps, a saquejar regions senceres i a fer la guerra._NEWLINE_Sota el regnat de Knut el Gran, el territori dan\xc3\xa8s s\'est\xc3\xa9n en una mesura considerable. Inclou llavors, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de l\'actual Dinamarca, tamb\xc3\xa9 parts de Su\xc3\xa8cia, de Noruega i, despr\xc3\xa9s de la llarga lluita de Knud contra Edmond costa de ferro, Anglaterra el 1028. Mentre Hardeknud regna sota el nom de Canut III de 1035 a 1042, Noruega s\'emancipa._NEWLINE_A la mort de Knut III el 1042, Magne Olavsson arriba al tron. El nebot de Knut el Gran, Sven Estridsson, es nega a recon\xc3\xa8ixer-lo com a sobir\xc3\xa0 leg\xc3\xadtim. Magne mor cinc anys m\xc3\xa9s tard en circumst\xc3\xa0ncies indeterminades i Sven pren el poder, que torna aix\xc3\xad a mans daneses._NEWLINE_La uni\xc3\xb3 amb Anglaterra arriba a la seva fi el 1042 quan Eduard el Confessor, mig germ\xc3\xa0 de Canut III, esdev\xc3\xa9 rei d\'Anglaterra i restaura la casa anglosaxona de Wessex. _NEWLINE_La dinastia de Harthacnut va anar perdent pes i fou reempla\xc3\xa7ada en 1047 per la Casa d\'Estridsson.\n_START_SECTION_\nBaixa Edat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nAl final d\'una vasta expansi\xc3\xb3 nascuda de la seva pot\xc3\xa8ncia militar i d\'una regressi\xc3\xb3 extraordin\xc3\xa0riament r\xc3\xa0pida, el regne dan\xc3\xa8s conserva el control dels estrets d\'entrada i de sortida de la B\xc3\xa0ltica. Si els horitzons del Mar del Nord es tanquen de nou lentament, la Mar B\xc3\xa0ltica crida al renaixement del poder reial, si vol afavorir els comerciants i les ciutats daneses.  _NEWLINE_L\'Esgl\xc3\xa9sia no deixa d\'estendre la seva influ\xc3\xa8ncia secular. La societat agr\xc3\xadcola de 700.000 persones \xc3\xa9s al final del segle XI una societat amb normes aparentment feudals: un clergat poder\xc3\xb3s, una noblesa secular de grans terratinents que constitueix el nucli de la defensa del regne, una burgesia que creix al mateix temps que les ciutats i una pagesia molt nombrosa._NEWLINE_A partir de l\'\xc3\xa8poca de Knut el Sant (fill il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim de Sven Estridsen, regnat de 1080 a 1086) el Regne de Dinamarca s\'enriqueix considerablement, tot mantenint vincles estrets amb l\'Esgl\xc3\xa9sia. Es pot citar com a exemple l\'acte de donaci\xc3\xb3 concedit per a la Catedral de Lund. Els diners destinats a la construcci\xc3\xb3 de l\'edifici provenen essencialment de multes per atemptat contra l\'ordre p\xc3\xbablic o inexecuci\xc3\xb3 de la Leding. Aquesta \xc3\xbaltima era una obligaci\xc3\xb3 que consistia a proveir al rei d\'un cert nombre de vaixells, inclosa la tripulaci\xc3\xb3, en per\xc3\xadode de guerra. L\'incompliment a aquest deure era punible i el contraventor havia de cedir generalment terres Els esfor\xc3\xa7os desplegats per Knut el Sant per augmentar el poder reial i fer irradiar la influ\xc3\xa8ncia del Regne de Dinamarca s\xc3\xb3n vistos amb mals ulls per una part de la poblaci\xc3\xb3, en particular per ra\xc3\xb3 de l\'augment dels impostos. Nobles i pagesos es revolten, amb el suport del mateix germ\xc3\xa0 del rei, Olav, anonemat \xc2\xabla Fam\xc2\xbb. El rei \xc3\xa9s finalment assassinat el 10 de juliol de 1086 per rebels, dins de l\'esgl\xc3\xa9sia de fusta de Sant Alb\xc3\xa0, a Odense._NEWLINE_Sota el govern d\'Olav, tanmateix, la fam i les epid\xc3\xa8mies colpeixen el regne. L\'Esgl\xc3\xa9sia escampa la idea que es tractaria d\'un c\xc3\xa0stig div\xc3\xad provocat per l\'homicidi de Knut. Es refereixen llavors miracles que s\'haurien produ\xc3\xaft prop de la tomba de Knut. Erik, germ\xc3\xa0 i successor d\'Olav, envia emissaris a Roma per tal de presentar al Papa les proves dels miracles en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3. En realitat, l\'objectiu perseguit era pol\xc3\xadtic: es tractava d\'afirmar el dret div\xc3\xad de la fam\xc3\xadlia al tron de Dinamarca. La canonitzaci\xc3\xb3, ocorreguda el 1101, aix\xc3\xad com el pelegrinatge d\'Erik a Jerusalem (en el transcurs del qual perdr\xc3\xa0 la vida), s\xc3\xb3n reveladors de la relaci\xc3\xb3 cada vegada m\xc3\xa9s estreta mantinguda per la monarquia danesa amb l\'Esgl\xc3\xa9sia\xc2\xbb El Regne i l\'Esgl\xc3\xa9sia persegueixen objectius amb expansi\xc3\xb3 comuns; les dues parts treballen per l\'establiment d\'un poder central.\n_START_SECTION_\nEl regne cristi\xc3\xa0 del segle XII al segle XIII\n_START_PARAGRAPH_\nDinamarca esdev\xc3\xa9 per poc temps un feu d\'Alemanya (1153- 1162). El regne dan\xc3\xa8s torna a ser independent amb l\'ascens de Valdemar el Gran que abandona l\'antiga capital, Roskilde i funda la seva capital al castell de Copenhaguen, prop de la ciutat portu\xc3\xa0ria i comercial fundada pel bisbe Absalon, el seu conseller familiar. Al final d\'una llarga lluita amb Eskil, Arquebisbe de Lund, Valdemar imposa una monarquia heredit\xc3\xa0ria danesa consagrada per l\'esgl\xc3\xa9sia. Per\xc3\xb2 des del seu adveniment, d\xc3\xb3na la seva espasa per imposar el cristianisme i enfoca el regne de Dinamarca cap al Mar b\xc3\xa0ltic. El regne esdev\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 una pot\xc3\xa8ncia ineludible a Alemanya del Nord. Adquireix l\'Illa de R\xc3\xbcgen (1168), els pa\xc3\xafsos eslaus al nord de l\'Elba (abodrites, veltes, etc.), Mecklenburg (1184- 1188), Holstein, Pomer\xc3\xa0nia, Pomer\xc3\xa8lia ( 1210), Lauenburg, annexat el 1214, ocupa Est\xc3\xb2nia despr\xc3\xa9s de la croada de Valdemar el Victori\xc3\xb3s entre 1218 i 1219. El Mar B\xc3\xa0ltic \xc3\xa9s un mar dan\xc3\xa8s durant alguns decennis. El conjunt d\'Est\xc3\xb2nia \xc3\xa9s annexada en 1239. Per\xc3\xb2 la influ\xc3\xa8ncia a Alemanya del Nord refor\xc3\xa7ada el 1214 cau dram\xc3\xa0ticament despr\xc3\xa9s de 1225; l\'hegemonia danesa s\'esvaeix i les diverses parts de l\'imperi mar\xc3\xadtim es disloquen abans d\'esfondrar-se pels volts del 1240 o abans. Amb anterioritat a la p\xc3\xa8rdua de les \xc3\xbaltimes parts de l\'ef\xc3\xadmer imperi b\xc3\xa0ltic, es produeix una crisi interna a Dinamarca. La monarquia debilitada deixa de ser heredit\xc3\xa0ria i torna a ser electiva el 1250; la carta de 1282 imposa un contrapoder socialment conservador; l\'assemblea nobili\xc3\xa0ria o dieta.  _NEWLINE_L\'illa de R\xc3\xbcgen es perd el 1325. Est\xc3\xb2nia \xc3\xa9s venuda el 1347 a l\'Orde Teut\xc3\xb2nic.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1530, s\'imposa la reforma luterana, en benefici del poder reial, als assumptes del regne de Dinamarca i de Noruega. El 1536, les principals resist\xc3\xa8ncies daneses s\xc3\xb3n escombrades. No queden entre els m\xc3\xa9s reticents m\xc3\xa9s que alguns grups de cat\xc3\xb2lics noruecs a\xc3\xafllats a les seves prov\xc3\xadncies. Aix\xc3\xad el poder administratiu dan\xc3\xa8s pot justificar millor la colonitzaci\xc3\xb3 autorit\xc3\xa0ria de les elits daneses i imposar una rigorosa regulaci\xc3\xb3 als pagesos noruecs.\n_START_SECTION_\nLa Reforma\n_START_PARAGRAPH_\nLa Reforma, que \xc3\xa9s origin\xc3\xa0ria d\'Alemanya i de les idees de Mart\xc3\xad Luter, t\xc3\xa9 un fort impacte sobre Dinamarca. L\'Esgl\xc3\xa9sia nacional \xc3\xa9s avui encara luterana. A Dinamarca, el protestantisme no s\'est\xc3\xa9n tanmateix gr\xc3\xa0cies a l\'entusiasme popular per a la reforma de l\'Esgl\xc3\xa9sia, excepte en les ciutats, sin\xc3\xb3 a l\'entusiasme d\'un pr\xc3\xadncep per al creixement de les seves riqueses, donada la secularitzaci\xc3\xb3 dels dominis de l\'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_La Reforma \xc3\xa9s imposada a Dinamarca en 1536 de resultes d\'una guerra civil de tres anys. El 1533, a la mort de Frederic I, un consell de reg\xc3\xa8ncia, format per bisbes, pren el control del pa\xc3\xads i es nega a recon\xc3\xa8ixer l\'elecci\xc3\xb3 de Cristi\xc3\xa0 III, ja convertit al luteranisme. Cristi\xc3\xa0 III en surt vencedor, amb l\'ajuda armada de la noblesa i dels mercenaris alemanys, de la guerra dels comtes, que obliga el clergat, la pagesia i la burgesia a recon\xc3\xa8ixer-lo com a rei. Els b\xc3\xa9ns de l\'Esgl\xc3\xa9sia s\xc3\xb3n llavors embargats, el que augmenta considerablement els ingressos del nou sobir\xc3\xa0. L\'Esgl\xc3\xa9sia danesa esdev\xc3\xa9 una esgl\xc3\xa9sia principesca luterana i els sacerdots s\xc3\xb3n obligats a prestar fidelitat a aquesta nova esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 Cristi\xc3\xa0 III no participa en la Lliga Smalkalda en guerra contra Carles V, Dinamarca es posiciona, en general, amb el b\xc3\xa0ndol dels protestants en el moment de les guerres de religi\xc3\xb3 dels segles XVI i XVII. Forma r\xc3\xa0pidament part del cor del luteranisme a Europa i el pa\xc3\xads coneix, al segle XVII, un per\xc3\xadode d\'estricta ortod\xc3\xb2xia luterana. L\'Esgl\xc3\xa9sia esdev\xc3\xa9 un instrument de la monarquia refor\xc3\xa7ada per disciplinar ideol\xc3\xb2gicament i moralment el poble. L\'ensenyament de les doctrines de Calv\xc3\xad o de Zwingli s\xc3\xb3n llavors estrictament prohibides._NEWLINE_La Reforma no acosta especialment els interessos dan\xc3\xa8s i suec. Els suecs detesten els danesos des del "bany de sang d\'Estocolm" el 1520. Cristi\xc3\xa0, cap d\'una policia tir\xc3\xa0nica, hi havia fet executar 80 nobles suecs.\n_START_SECTION_\nEl segle XVI i la primera part del segle XVII\n_START_PARAGRAPH_\nDinamarca s\'enriqueix durant el segle XVI, en gran part gr\xc3\xa0cies al creixement del tr\xc3\xa0nsit mar\xc3\xadtim a l\'\xc3\x98resund. Com que el pa\xc3\xads controla les dues costes de l\'ontrolant el pa\xc3\xads les dues costes dels Estrets danesos, es pot imposar una taxa de pas moderada en benefici del poder reial. El comer\xc3\xa7 de cereals entre Pol\xc3\xb2nia i els Pa\xc3\xafsos Baixos augmenta enormement en aquest per\xc3\xadode i els sobirans danesos no vacil\xc2\xb7len a imposar-hi una taxa._NEWLINE_El regnat de Frederic II (1559-1588) marca l\'Edat d\'or de la noblesa danesa: el pa\xc3\xads \xc3\xa9s exportador de grans i de bestiar. Els nobles, que disposen d\'excedents negociables, recompren les terres dels pagesos lliures per fer-los arrendataris sotmesos a pagaments en esp\xc3\xa8cie o a c\xc3\xa0rregues. El sistema \xc3\xa9conomico-social evoluciona cap a la gran senyoria poblada d\'arrendataris._NEWLINE_El regnat de Cristi\xc3\xa0 IV de 1588 a 1648 deixa importants treballs de construcci\xc3\xb3, malgrat la participaci\xc3\xb3 de l\'ex\xc3\xa8rcit dan\xc3\xa8s a la guerra dels Trenta Anys. El 1600, el poder reial, al capdavant d\'una monarquia electiva capta els recursos dels peatges del Sund (Estrets danesos) i controla el comer\xc3\xa7 a la Mar B\xc3\xa0ltica. La dinastia dels Holstein, rica per altres ingressos i regalies que permeten mantenir una flota consistent, regna sobre un reialme de Dinamarca que s\'est\xc3\xa9n fins a Groenl\xc3\xa0ndia, Isl\xc3\xa0ndia, Noruega, Su\xc3\xa8cia meridional (Esc\xc3\xa0nia), Sleswig i Holstein al nord d\'Alemanya. Un repartiment del poder \xc3\xa9s consentit amb una noblesa molt poderosa en aquests \xc3\xa0mbits - ha redu\xc3\xaft els seus pagesos al servatge - i que dirigeix la dieta on fatxendegen els seus representants. L\'autoritat reial no existeix veritablement m\xc3\xa9s que per la riquesa del rei, que pot aix\xc3\xad imposar una pol\xc3\xadtica estrangera aut\xc3\xb2noma sense els subsidis de la dieta. La preponder\xc3\xa0ncia a Europa del Nord no \xc3\xa9s il\xc2\xb7lus\xc3\xb2ria. La Dinamarca d\'aquesta \xc3\xa8poca, malgrat les seves divisions internes, no ha esdevingut encara la monarquia absoluta i la pot\xc3\xa8ncia secund\xc3\xa0ria de despr\xc3\xa9s del 1690. Cap al 1610, la flota reial danesa protegeix fins i tot els ports francesos de l\'Atl\xc3\xa0ntic o la M\xc3\xa0nega, en compliment dels acords subscrits sobre defensa i comer\xc3\xa7. _NEWLINE_L\'economia danesa es beneficia igualment de la Guerra dels Vuitanta Anys als Pa\xc3\xafsos Baixos, en el transcurs de la qual s\'estableixen a Dinamarca un gran nombre de refugiats del pa\xc3\xads que \xc3\xa9s llavors m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7at d\'Europa, amb la qual cosa contribuiran al seu desenvolupament. Aquesta immigraci\xc3\xb3 ajuda a modernitzar nombrosos aspectes de la societat i a establir vincles comercials amb els Pa\xc3\xafsos Baixos._NEWLINE_La rivalitat amb Su\xc3\xa8cia marca tota la hist\xc3\xb2ria moderna de Dinamarca. Cadascun reivindica l\'hegemonia sobre la Mar B\xc3\xa0ltica (de resultes d\'aix\xc3\xb2, es produeixen sis guerres: 1563/ 1570; 1611/ 1613; 1643/ 1645; 1657/ 1660; 1675/ 1679; 1709/ 1720).\n_START_SECTION_\nLa monarquia absoluta nascuda de la revoluci\xc3\xb3 de 1665\n_START_PARAGRAPH_\nLa crisi pol\xc3\xadtica interna, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia dels danys de les guerres, transforma el r\xc3\xa8gim en 1660/ 1661. Els burgesos de Copenhaguen duen a terme una revoluci\xc3\xb3 absolutista. Representen un ordre no privilegiat per la Dieta, protectora dels nobles que els burgesos jutgen incapa\xc3\xa7os malgrat els seus odiosos favors de just\xc3\xadcia administrativa i les seves exempcions fiscals. Frederic III s\'associa discretament donant suport als l\xc3\xadders pol\xc3\xadtics: Hans Grave, bisbe que influencia el clergat luter\xc3\xa0, Hans Nansen, burgmestre que lidera els burgesos. Els agrupats obliguen el senat (Rigsraad) i la noblesa de la dieta a abandonar les seves exempcions fiscals. En 1665, sota el mateix regnat, una insurrecci\xc3\xb3 del poble contra els nobles permet fer promulgar la llei reial de 1665. Transforma la naturalesa del poder, la monarquia electiva, de prerrogatives limitades, dominada per la noblesa, deixa el seu lloc a una monarquia heredit\xc3\xa0ria absoluta. La transfer\xc3\xa8ncia a la reialesa d\'un verdader poder d\'estat, reial, est\xc3\xa0 assegurada. El poder reial, usat en benefici del pa\xc3\xads, reforma les administracions, millora la legislaci\xc3\xb3, aboleix el servatge i proclama la igualtat de tots davant la llei. Els c\xc3\xa0rrecs p\xc3\xbablics s\xc3\xb3n oberts a les pleballes, i l\'ex\xc3\xa8rcit \xc3\xa9s modernitzat a la manera holandesa._NEWLINE_La Llei Reial \xc3\xa9s aplicada de 1665, fins a 1848, any en qu\xc3\xa8 es produeix la redacci\xc3\xb3 d\'una constituci\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica, acabada en 1849. Aquesta llei \xc3\xa9s completada en 1683 per un codi com\xc3\xba a tot el regne: el Codi Dan\xc3\xa8s de Cristi\xc3\xa0 V de Dinamarca. L\'Estat esdev\xc3\xa9 un estat de funcionaris ben organitzat sota el domini del seu \xc3\xbanic rei tot poder\xc3\xb3s, pare de tots els seus s\xc3\xbabdits. Algunes de les disposicions d\'aquest codi encara estan en vigor._NEWLINE_La minoria acabalada de la poblaci\xc3\xb3 urbana aprofita d\'aquests incontestables avan\xc3\xa7os. Per\xc3\xb2 al camp susbsisteix una poderosa societat de grans propietaris predials. Caldr\xc3\xa0 esperar el 1788, perqu\xc3\xa8 el poder aboleixi la resid\xc3\xa8ncia for\xc3\xa7ada, \xc3\xa9s a dir l\'obligaci\xc3\xb3 per als pagesos de romandre als seus llocs d\'origen._NEWLINE_Cristi\xc3\xa0 V de Dinamarca i el seu ministre, el comte Griffenfeld, inspirador de la revoluci\xc3\xb3 de 1665, anima un govern dan\xc3\xa8s que admira el prestigi del "rei sol". Els esfor\xc3\xa7os diplom\xc3\xa0tics de Fran\xc3\xa7a a Escandin\xc3\xa0via s\xc3\xb3n ben acollits per aquests dirigents franc\xc3\xb2fils. Per\xc3\xb2 les rivalitats locals s\xc3\xb3n superiors a la simpatia.\n_START_SECTION_\nLa Guerra d\'Holanda\n_START_PARAGRAPH_\nCristi\xc3\xa0 V \xc3\xa9s un pr\xc3\xadncep d\'una dinastia europea. Regna de 1670 a 1699. Per les seves tres germanes, \xc3\xa9s el cunyat de l\'elector de Saxe, de l\'elector palat\xc3\xad i del rei de Su\xc3\xa8cia. El seu germ\xc3\xa0 \xc3\xa9s casat amb Anna, reina d\'Anglaterra el 1702. El senat suec que governa en nom del jove Carles IX renova la seva alian\xc3\xa7a amb el regne de Fran\xc3\xa7a l\'abril de 1672. No cal m\xc3\xa9s per precipitar Dinamarca, aliat del Gran Elector, al camp holand\xc3\xa8s. El contenci\xc3\xb3s dano-suec \xc3\xa9s sensible, l\'animositat entre els dos pa\xc3\xafsos es viu cada dia a les fronteres noruegues, plenes de llocs defensius._NEWLINE_Su\xc3\xa8cia, fidel al seu aliat franc\xc3\xa8s, ataca Brandenburg. Consent tamb\xc3\xa9 a petici\xc3\xb3 de Llu\xc3\xads XIV de Fran\xc3\xa7a de fer una maniobra de distracci\xc3\xb3 a Pomer\xc3\xa0nia entre 1674 i 1675, ja que Als\xc3\xa0cia est\xc3\xa0 enva\xc3\xafda. Pel seu costat, Dinamarca ataca Su\xc3\xa8cia i ocupa els bisbats de Bremen i de Verden, possessi\xc3\xb3 alemanya de la corona sueca des de 1648._NEWLINE_A Brandeburg, la sort de les armes evoluciona en detriment de Su\xc3\xa8cia. El 1675, a Fehebellin, l\'ex\xc3\xa8rcit suec de Carl-Gustav Wrangel, vell amic de Turenne, \xc3\xa9s ven\xc3\xa7ut pel Gran Elector. Ni Brandenburg ni Dinamarca no es resignen a tractar sobre la base l\'statu quo a Nimega. Llu\xc3\xads XIV s\'obstina a obtenir una pau blanca per al seu valer\xc3\xb3s aliat suec. Per a aquest punt d\'honor, fa avan\xc3\xa7ar el 1679 les seves tropes cap a Alemanya del Nord, i l\'ex\xc3\xa8rcit de Crequi amena\xc3\xa7a les posicions de Cristi\xc3\xa0 V i de Frederic Guillem, el seu aliat. _NEWLINE_A la pau de Saint-Germain el 1679, la l\xc3\xbacida Dinamarca es resigna a restituir les seves conquestes a Su\xc3\xa8cia. Per\xc3\xb2 Carles XI de Su\xc3\xa8cia \xc3\xa9s un sobir\xc3\xa0 prudent i no posa problemes a l\'hora de redactar el tractat.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1801, els regnes de Dinamarca, de Su\xc3\xa8cia i l\'imperi de R\xc3\xbassia formen una alian\xc3\xa7a de neutralitat armada de cara a Fran\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 en oposici\xc3\xb3 a Anglaterra.   _NEWLINE_Aliat for\xc3\xa7at de Napole\xc3\xb3 Bonaparte, Dinamarca \xc3\xa9s cruelment tractada per Anglaterra; Copenhaguen \xc3\xa9s bombardejada en 1807 per la flota brit\xc3\xa0nica al final d\'un bloqueig portuari; Venjador, Frederic VII comen\xc3\xa7a la Guerra dels Set Anys de 1808 a 1814 contra Anglaterra. En 1814, l\'estat dan\xc3\xa8s entra en bancarrota. Perd diplom\xc3\xa0ticament a la pau de Kiel Noruega, que s\'uneix a Su\xc3\xa8cia, per\xc3\xb2 el poder dan\xc3\xa8s, tossut, aconsegueix conservar el 1815 les antigues depend\xc3\xa8ncies noruegues, les illes F\xc3\xa8ro\xc3\xab, Isl\xc3\xa0ndia i  Groenl\xc3\xa0ndia. _NEWLINE_En 1816, Pr\xc3\xbassia li cedeix com a indemnitzaci\xc3\xb3 d\'aquestes cessions el Ducat de Sax\xc3\xb2nia-Lauenburg. La reialesa en surt molt afeblida. En 1831, Frederic VI de Dinamarca concedeix als seus pobles assemblees d\'Estats provincials; el 5 de juny 1849, Frederic VII de Dinamarca signa una primera constituci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria: la dieta es compon de dues assemblees, el Folketing (Cambra del poble) i Landsthing (Cambra dels grans propietaris) _NEWLINE_El reglament de la futura successi\xc3\xb3 al tron d\xc3\xb3na lloc en 1848 a una gran agitaci\xc3\xb3; Slesvig, Holstein i Lauenburg havien intentat en aquesta ocasi\xc3\xb3 separar-se de Dinamarca, amb el suport de Pr\xc3\xbassia: despr\xc3\xa9s d\'una guerra de tres anys, que Pr\xc3\xbassia va perdre, el Tractat de Londres de 8 de maig de 1852 acaba el conflicte assegurant la successi\xc3\xb3, despr\xc3\xa9s de l\'extinci\xc3\xb3 de la casa d\'Oldenburg, al pr\xc3\xadncep Cristi\xc3\xa0 IX de Dinamarca. Per\xc3\xb2 els disturbis nacionalistes entre partidaris danesos i activistes alemanys persisteixen en els ducats. Tanmateix, a la mort de Frederic VII de Dinamarca ( 1863), la Confederaci\xc3\xb3 Germ\xc3\xa0nica, reunida a Frankfurt del Main, reclama la independ\xc3\xa8ncia de Holstein i Slesvig, la qual cosa d\xc3\xb3na lloc a una nova Guerra dels Ducats el 1864, desastrosa per a Dinamarca que fa front a un grup expedicionari austro-prussi\xc3\xa0. \xc3\x89s el cos d\'ex\xc3\xa8rcit prussi\xc3\xa0, comandat pel general Helmuth von Moltke, el que pren la iniciativa i conquereix el sud dan\xc3\xa8s, passant d\'illa en illa, i infligint una humiliant desfeta. El 30 d\'octubre de 1864 se signa la pau, segons la qual Dinamarca cedeix a l\'Imperi Austr\xc3\xadac i a Pr\xc3\xbassia, que estaven encarregades de l\'execuci\xc3\xb3 federal, els ducats de Sleswig, Holstein i de Lauenburg. _NEWLINE_Jutl\xc3\xa0ndia \xc3\xa9s explotada agr\xc3\xadcolament pel poder, ajudat pels refugiats danesos._NEWLINE_De 1815 a 1914, m\xc3\xa9s de tres-cents mil danesos emigren definitivament, la majoria cap als Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica. Un nombre important de danesos feren un viatge d\'anada i tornada. A la Belle \xc3\x89poque, l\'expansi\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica de les fam\xc3\xadlies daneses entre illes i continents \xc3\xa9s de vegades destacable. Aquest fenomen migratori \xc3\xa9s d\'altra banda escandinau, encara m\xc3\xa9s accentuat en algunes prov\xc3\xadncies sueques i sobretot a Noruega.\n_START_SECTION_\nComen\xc3\xa7ament del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1901, el r\xc3\xa8gim parlamentari \xc3\xa9s instaurat de facto. _NEWLINE_Durant els primers decennis del segle XX, el nou Partit Radical i el m\xc3\xa9s antic Partit Liberal es reparteixen poder. Les dones obtenen el dret de vot el 1915 i algunes de les col\xc3\xb2nies daneses s\xc3\xb3n venudes als Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica. Durant aquest per\xc3\xadode, Dinamarca enceta d\'importants reformes socials i del mercat del treball, i posa les bases de l\'estat del benestar actual._NEWLINE_Dinamarca continua sent neutral durant la Primera Guerra Mundial, encara que el conflicte afecti considerablement el pa\xc3\xads. El comer\xc3\xa7 fou notablement desendre\xc3\xa7at pel conflicte i la inestabilitat financera que va venir a continuaci\xc3\xb3 a Europa. El 1918, Isl\xc3\xa0ndia esdev\xc3\xa9 un regne en uni\xc3\xb3 personal amb Dinamarca. Despr\xc3\xa9s de la derrota alemanya, el Tractat de Versalles preveu un plebiscit a l\'Schleswig. De resultes d\'aquest, els habitants del Nord de l\'Schleswig decideixen unir-se a Dinamarca el 1920. Es fixa aix\xc3\xad la frontera meridional. _NEWLINE_El rei i una part de l\'oposici\xc3\xb3 estan descontents amb el fet que el primer ministre Carl Theodor Zahle no hagu\xc3\xa9s aprofitat la derrota alemanya per recuperar una major part de la prov\xc3\xadncia, perduda en el moment de la Guerra dels Ducats. El rei i l\'oposici\xc3\xb3 volen sobretot recuperar la ciutat de Flensburg, mentre que el govern no exigeix m\xc3\xa9s que els territoris on els danesos s\xc3\xb3n majoritaris. Amb la idea que compta amb el suport de la poblaci\xc3\xb3, el rei cessa el govern de Zahle, la qual cosa suscita la Crisi de Pasqua de 1920. De resultes d\'aquesta crisi, el rei promet no intervenir mai m\xc3\xa9s en els assumptes pol\xc3\xadtics. Encara que la Constituci\xc3\xb3 danesa no hagi estat esmenada, els reis danesos han mantingut aquesta promesa des de llavors._NEWLINE_A les eleccions de 1924, els socialdem\xc3\xb2crates condu\xc3\xafts pel carism\xc3\xa0tic Thorvald Stauning es converteixen en el primer partit de Dinamarca, i aix\xc3\xad restaran fins al 2001. Despr\xc3\xa9s d\'haver hagut de deixar el poder el 1926, els socialdem\xc3\xb2crates hi tornen el 1929. Stauning accepta llavors treballar amb certs partits "burgesos " formant una coalici\xc3\xb3 amb el Partit radical, per obtenir un consens que permetr\xc3\xa0 posar fi a la Gran depressi\xc3\xb3 dels anys 1930._NEWLINE_El 30 gener de 1933 en efecte, la coalici\xc3\xb3 governamental i el Partit liberal, llavors en l\'oposici\xc3\xb3, signen l\'Acord de Kanslergade. Aquest acord preveu una extensi\xc3\xb3 dels drets dels treballadors i dels subsidis estatals als agricultors. Aquesta reforma social posa les bases d\'un estat del benestar. A les seg\xc3\xbcents eleccions legislatives, el 1935, els socialdem\xc3\xb2crates obtenen el resultat m\xc3\xa9s elevat mai obtingut per un partit pol\xc3\xadtic a Dinamarca: un 46% dels vots.\n_START_SECTION_\nPostguerra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la guerra, basant-se en l\'amena\xc3\xa7a de l\'URSS i de les lli\xc3\xa7ons de la Segona guerra mundial, el pa\xc3\xads abandona la seva pol\xc3\xadtica de neutralitat. Dinamarca esdev\xc3\xa9 membre fundador de l\'Organitzaci\xc3\xb3 de les Nacions Unides i de l\'OTAN, per b\xc3\xa9 que, primer de tot, va intentar formar una alian\xc3\xa7a independent amb Noruega i Su\xc3\xa8cia. _NEWLINE_El 1948, les Illes F\xc3\xa8roe obtenen un estatut d\'autonomia. El 1953, s\'efectuen altres reformes pol\xc3\xadtiques amb l\'adopci\xc3\xb3 d\'una nova constituci\xc3\xb3: el Landsting, la cambra alta del parlament, \xc3\xa9s suprimida, l\'estatut de col\xc3\xb2nia de Groenl\xc3\xa0ndia \xc3\xa9s abolit i les dones obtenen el dret de pujar al tron._NEWLINE_Un esb\xc3\xb3s de "bloc regional n\xc3\xb2rdic" va tenir lloc en els anys 1960 amb el Mercat Com\xc3\xba del Nord o "Nordek" abandonat despr\xc3\xa9s de la retirada de Finl\xc3\xa0ndia. Un consell n\xc3\xb2rdic ("Norden"), creat en 1952-53, constitueix el marc d\'una cooperaci\xc3\xb3 activa. El 5 juny de 1953, el rei Frederic IX signa una nova constituci\xc3\xb3, de r\xc3\xa8gim unicameral, amb possibilitat de successi\xc3\xb3 femenina al tron i r\xc3\xa8gim parlamentari de iure. En aquesta constituci\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s, es redueix l\'edat legal per votar a 23 anys. En successius refer\xc3\xa8ndums es va reduir a 21 (1961), 20 (1971) i finalment, 18 (1978). Un refer\xc3\xa8ndum de 1969 on s\'hauria d\'haver redu\xc3\xaft l\'edat per votar a 18 anys, no va aconseguir prosperar en aquell moment._NEWLINE_El 1960, Dinamarca esdev\xc3\xa9 membre de l\'Associaci\xc3\xb3 Europea de Lliure Comer\xc3\xa7 (AELC). _NEWLINE_El 14 de gener de 1972 mor el rei Frederic. Li succeeix la seva filla Margarida, en el que fou la primera aplicaci\xc3\xb3 de les noves normes success\xc3\xb2ries que permetien l\'acc\xc3\xa9s de les dones al tron. Aquell mateix any, els danesos accepten per refer\xc3\xa8ndum incorporar-se a la Comunitat Europea i Dinamarca n\'esdev\xc3\xa9 membre l\'1 de gener de 1973. Des de llavors, Dinamarca \xc3\xa9s un membre vacil\xc2\xb7lant d\'Europa, rebutja nombroses proposicions i refusa sobretot per refer\xc3\xa8ndum el Tractat de Maastricht el 2 de juny de 1992 (50,7% de vots negatius) i l\'euro el 28 de setembre del 2000 (53,2% de vots negatius)._NEWLINE_A les eleccions generals de 1981 per primera vegada des del 1924 arriba al poder una majoria conservadora. Poul Schl\xc3\xbcter del Partit Popular Conservador forma un govern de coalici\xc3\xb3 amb el Venstre i despla\xc3\xa7a al socialdem\xc3\xb2crata Anker J\xc3\xb8rgensen com a cap de govern._NEWLINE_En els anys 1970 i 1980, desenvolupa la seva activitat un grup conegut com a Blekingegadebanden (La banda del Carrer de Blekinge) una organitzaci\xc3\xb3 clandestina d\'esquerra que cometr\xc3\xa0 diversos robatoris amb l\'objectiu d\'enviar diners al Front Popular per a l\'Alliberament de Palestina (FPAP). L\'incident m\xc3\xa9s greu protagonitzat per aquest grup va tenir lloc el 3 de novembre de 1988, quan un policia va ser mort a trets durant el robatori a una oficina de correus a Copenhaguen. A l\'abril i maig de 1989 es produeix la detenci\xc3\xb3 dels membres del grup, que van ser condemnats el maig de 1991, en part, a llargues penes de pres\xc3\xb3._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de les eleccions generals de 1993, el socialdem\xc3\xb2crata Poul Nyrup Rasmussen esdev\xc3\xa9 primer ministre._NEWLINE_El 1998 s\'acaba la construcci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x98resundsbroen (el pont de l\'\xc3\x98resund), que enlla\xc3\xa7a des del 2000 Copenhaguen amb la ciutat de Malm\xc3\xb6 a Su\xc3\xa8cia._NEWLINE_El 2001 Anders Fogh Rasmussen del partit liberal Venstre \xc3\xa9s nomenat primer ministre. Quan va ser nomenat el 2009 com secretari general de l\'OTAN, el c\xc3\xa0rrec va ser ocupat pel seu company de partit Lars L\xc3\xb8kke Rasmussen._NEWLINE_Va atreure l\'atenci\xc3\xb3 internacional la pol\xc3\xa8mica de les caricatures de Mahoma, que el diari Jyllands-Posten va publicar el 30 de setembre del 2005. Aquest fet va donar lloc a protestes anti-daneses, sobretot en el m\xc3\xb3n isl\xc3\xa0mic._NEWLINE_L\'any 2011 a Fran\xc3\xa7a i It\xc3\xa0lia es va desencadenar un enc\xc3\xa8s debat pol\xc3\xadtic per l\'onada de sol\xc2\xb7licituds d\'asil de ciutadans procedents de pa\xc3\xafsos de la Primavera \xc3\x80rab, un debat que tamb\xc3\xa9 va tenir la seva repercussi\xc3\xb3 a Dinamarca. Sota la pressi\xc3\xb3 del Partit Popular Dan\xc3\xa8s, que donava suport al govern de dretes del Venstre i del Partit Popular Conservador, el govern dan\xc3\xa8s va anunciar el maig de 2011, la reintroducci\xc3\xb3 dels controls a la frontera danesa per tal d\'impedir l\'entrada il\xc2\xb7legal dels refugiats i de delinq\xc3\xbcents d\'altres pa\xc3\xafsos de la UE.  Aquests controls fronterers no estarien en contra dels Acords de Schengen, ja que es durien a terme per part dels funcionaris de duanes. Als pa\xc3\xafsos europeus ve\xc3\xafns, aquesta decisi\xc3\xb3 va aixecar fortes cr\xc3\xadtiques. Tanmateix, es va endegar un debat per reformar els Acords de Schengen._NEWLINE_Aquell mateix any es van celebrar eleccions generals, que van guanyar els socialdem\xc3\xb2crates i van conduir al nomenament de Helle Thorning-Schmidt com a Primera Ministra.'