b'\n_START_ARTICLE_\nSocietat de classes\n_START_SECTION_\nAgents de la socialitzaci\xc3\xb3 i tipologia\n_START_PARAGRAPH_\nCal tenir en compte els diferents nivells de socialitzaci\xc3\xb3. En el transcurs del nostre dia a dia, apreciem la import\xc3\xa0ncia de la primera socialitzaci\xc3\xb3 en el per\xc3\xadode de la infantesa, ja que \xc3\xa9s llavors quan es forma el que s\'anomena la personalitat de l\'individu i que, depenent del mitj\xc3\xa0 en qu\xc3\xa8 es desenvolupi, actuar\xc3\xa0 i ser\xc3\xa0 d\'una manera o d\'altra quan sigui adult, independentment de les variables que sorgeixin amb la socialitzaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria._NEWLINE_A aquest nivell, cal afegir que a banda d\'aquesta influ\xc3\xa8ncia de la fam\xc3\xadlia, l\'individu configurar\xc3\xa0 la seva psique mitjan\xc3\xa7ant la interacci\xc3\xb3 amb l\'altri generalitzat, que \xc3\xa9s la societat en el seu conjunt, la qual seria un agent de la socialitzaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria._NEWLINE_Podem evidenciar com es d\xc3\xb3na un cert nivell de_NEWLINE_discriminaci\xc3\xb3 a nivell dels denominats agents socials de la socialitzaci\xc3\xb3 (fam\xc3\xadlia, escola, empresa, esgl\xc3\xa9sia...), que tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n formes institucionals; aix\xc3\xad, es parla de la instituci\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia, del matrimoni, etc. Les institucions socials, enteses com aquelles convencions socials o productes col\xc2\xb7lectius, tenen com a funci\xc3\xb3 construir i despr\xc3\xa9s consolidar la realitat en la qual vivim, creant aix\xc3\xad el nostre m\xc3\xb3n tal com \xc3\xa9s. Segons Durkheim, "qualsevol fet social que no \xc3\xa9s natural \xc3\xa9s un fet_NEWLINE_institu\xc3\xaft o establert per la_NEWLINE_societat". Per tant, \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil passar a parlar de fets socials com a institucions i, aix\xc3\xad, segons el mateix autor, les institucions es podrien considerar com una \xe2\x80\x9cfantasia col\xc2\xb7lectiva\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Parlar de discriminaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s, doncs, parlar de \xe2\x80\x9cdesigualtat\xe2\x80\x9d, rebuig a la difer\xc3\xa8ncia, sublimaci\xc3\xb3 del que \xc3\xa9s com\xc3\xba. Tot aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n formes \xe2\x80\x9cdisfuncionals\xe2\x80\x9d d\'etiquetar, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 de mantenir l\'ordre social establert. Per tant, els agents d\'ordre social (per exemple, fam\xc3\xadlia, educaci\xc3\xb3, mitjans de comunicaci\xc3\xb3 de masses, institucions p\xc3\xbabliques i privades, en fi, la societat general) tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n causants de la construcci\xc3\xb3 de discriminaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aix\xc3\xad, encara en la societat del s. XXI es produeix una certa estigmatitzaci\xc3\xb3 com a mostra o expressi\xc3\xb3 de la influ\xc3\xa8ncia de l\'ordre social i els seus efectes sobre l\'individu: tant per a aquell que es considera dins l\'ordre establert i no tolera les amenaces a aquest, com per a aquell que n\'est\xc3\xa0 fora, ja sigui per voluntat pr\xc3\xb2pia o aliena. I una de les manifestacions m\xc3\xa9s clares de l\'intent de control social per part de l\'ordre establert \xc3\xa9s la discriminaci\xc3\xb3 cap a aquest col\xc2\xb7lectiu fruit de l\'estratificaci\xc3\xb3 social.\n_START_SECTION_\nLa definici\xc3\xb3 marxista-leninista de classe social\n_START_PARAGRAPH_\nCom s\'ha esmentat en el par\xc3\xa0graf anterior, encara que Marx va donar molta import\xc3\xa0ncia a la difer\xc3\xa8ncia de classes, mai no va arribar a donar-ne una definici\xc3\xb3 clara. Lenin, per\xc3\xb2, s\xc3\xad que va donar una definici\xc3\xb3 molt m\xc3\xa9s clara i precisa de classe social._NEWLINE_Per a Lenin, les classes socials s\xc3\xb3n grups de persones que es diferencien principalment per les caracter\xc3\xadstiques seg\xc3\xbcents\xc2\xa0:_NEWLINE_1) Pel lloc que ocupa en el sistema de producci\xc3\xb3 social._NEWLINE_2) Per la relaci\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 amb els mitjans de producci\xc3\xb3._NEWLINE_3) Pel seu paper en l\'organitzaci\xc3\xb3 social del treball._NEWLINE_4) Pel seu volum de riquesa._NEWLINE_Un dels punts m\xc3\xa9s importants del concepte de classes que tenen Marx i Lenin \xc3\xa9s el fet que, segons ells, les classes socials no es troben a\xc3\xafllades, sin\xc3\xb3 que formen part d\'un sistema de classes i estan relacionades entre si. \xc3\x89s a dir, que una classe social nom\xc3\xa9s pot existir en relaci\xc3\xb3 amb una altra i que el que les defineix s\xc3\xb3n les relacions que s\'estableixen entre si.\n_START_SECTION_\nTeoria de Weber\n_START_PARAGRAPH_\nWeber considerava que la societat es caracteritzava per l\'exist\xc3\xa8ncia de conflictes pel poder i els recursos. Tanmateix, Weber desenvolup\xc3\xa0 una idea de la societat m\xc3\xa9s complexa i multidimensional. L\'estratificaci\xc3\xb3 no sols est\xc3\xa0 relacionada amb la classe, sin\xc3\xb3 que est\xc3\xa0 configurada per altres dos aspectes: l\'estatus i el partit. Aquests tres elements que se solapen en l\'estratificaci\xc3\xb3 produeixen una quantitat enorme de posicions possibles dins la societat, i no tan sols un model bipolar r\xc3\xadgid com el proposat per Marx._NEWLINE_Weber coincideix amb Marx que la classe es basa en condicions econ\xc3\xb2miques objectives, per\xc3\xb2 t\xc3\xa9 en compte altres factors. Segons Weber, les divisions de classe es deriven no tan sols del control o abs\xc3\xa8ncia de control dels mitjans de producci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 de difer\xc3\xa8ncies econ\xc3\xb2miques que no tenen res a veure, directament, amb la propietat. Entre aquests recursos, es poden incloure especialment els coneixements t\xc3\xa8cnics i les credencials o qualificacions que influeixen en el tipus de treball que les persones poden obtenir. Weber creia que la posici\xc3\xb3 en el mercat d\'un individu influeix enormement en el conjunt de les seves opcions vitals. Els professionals i directius guanyen m\xc3\xa9s i tenen millors condicions de treball que les persones amb feines de \xe2\x80\x9ccoll blau\xe2\x80\x9d. En un nivell inferior, dins els treballadors manuals, els artesans qualificats poden assegurar-se salaris m\xc3\xa9s alts que els que tenen poca o cap qualificaci\xc3\xb3._NEWLINE_En la teoria de Weber, l\'estatus fa refer\xc3\xa8ncia a les difer\xc3\xa8ncies que existeixen entre dos grups en relaci\xc3\xb3 amb la reputaci\xc3\xb3 o el prestigi que els altres li concedeixen. Marx creia que les difer\xc3\xa8ncies d\'estatus procedien de les divisions de classe que es produ\xc3\xafen en la societat, per\xc3\xb2 Weber assenyalava que l\'estatus sol variar amb independ\xc3\xa8ncia de les divisions de classe. Normalment, la possessi\xc3\xb3 de riquesa concedeix estatus, per\xc3\xb2 hi ha moltes excepcions a aquesta regla._NEWLINE_En les societats modernes, assenyala Weber, la formaci\xc3\xb3 de partits \xc3\xa9s un important aspecte del poder i pot influir en l\'estratificaci\xc3\xb3, amb independ\xc3\xa8ncia de la classe i de l\'estatus. El partit \xc3\xa9s un grup compost per una s\xc3\xa8rie d\'individus que treballen conjuntament perqu\xc3\xa8 tenen or\xc3\xadgens, aspiracions o interessos comuns. Sovint, un partit treballa de manera ordenada per aconseguir un determinat objectiu que \xc3\xa9s d\'inter\xc3\xa8s per a aquells que pertanyen a aquest grup. Marx solia explicar en funci\xc3\xb3 de la classe tant les difer\xc3\xa8ncies d\'estatus com l\'organitzaci\xc3\xb3 dels partits._NEWLINE_Weber va cridar l\'atenci\xc3\xb3 sobre la complexa interacci\xc3\xb3 entre aquest component, l\'estatus i el partit, que s\xc3\xb3n elements independents de l\'estratificaci\xc3\xb3 social. La majoria dels soci\xc3\xb2legs sostenen que l\'esquema de Weber ofereix una base m\xc3\xa9s flexible i complexa per a l\'an\xc3\xa0lisi de l\'estratificaci\xc3\xb3 que el proporcionat per Marx.\n_START_SECTION_\nMobilitat entre classes\n_START_PARAGRAPH_\nMobilitat social \xc3\xa9s el grau de moviment ascendent o descendent que es d\xc3\xb3na en el sistema d\'estratificaci\xc3\xb3 social. La mobilitat ascendent \xc3\xa9s la justificaci\xc3\xb3 de la competitivitat capitalista, cosa que genera un sistema de desigualtats i exclusions socials dif\xc3\xadcilment superables._NEWLINE_En el r\xc3\xa8gim de classes socials occidentals, que es consideren \xe2\x80\x9cobertes\xe2\x80\x9d, la mobilitat social \xc3\xa9s relativament possible, ja que l\'estratificaci\xc3\xb3 sol tenir menys rigidesa, i m\xc3\xa9s si la pertinen\xc3\xa7a a la classe dominant \xc3\xa9s determinada per l\'acumulaci\xc3\xb3 de capital, que d\xc3\xb3na prestigi social, i no per criteris d\'her\xc3\xa8ncia. La mobilitat social en les societats industrials suposaria que qualsevol individu que s\'ho proposi pot escalar en l\'escalaf\xc3\xb3 social._NEWLINE_En la mobilitat, l\'educaci\xc3\xb3 pot ser instrumentalitzada i considerada com a eina de promoci\xc3\xb3 social, la qual cosa no vol dir que sempre s\'aconsegueixi una mobilitat ascendent, sin\xc3\xb3 que en les societats avan\xc3\xa7ades la meritocr\xc3\xa0cia afavoreix la mentalitat segons la qual l\'esfor\xc3\xa7 i el m\xc3\xa8rit ajuden els individus per escalar posicions socials, per\xc3\xb2 l\'oferta i la demanda han de ser equiparables. \xc3\x89s una manera de diferenciaci\xc3\xb3 social que actua juntament amb altres variables._NEWLINE_La mobilitat intergeneracional de les classes socials en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit educatiu._NEWLINE_La classe social en la que una fam\xc3\xadlia pertany influeix en les actuacions i decisions de les persones en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit educatiu. En l\xe2\x80\x99informe ens explica que la classe social d\xe2\x80\x99origen condiciona de forma desigual el aprofitament dels recursos formatius p\xc3\xbablics, l\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s als recursos formatius privats i la pr\xc3\xb2pia capacitat de l\xe2\x80\x99entorn familiar ( sobretot dels pares) per tal d\xe2\x80\x99acompanyar i recolzar el proc\xc3\xa9s educatiu dels alumnes; el frac\xc3\xa0s y l\xe2\x80\x99abandonament escolar no afecta per igual a les diferents classes socials. En aquest sentit, en funci\xc3\xb3 a la classe social en la qual pertanys les probabilitats de frac\xc3\xa0s escolar es m\xc3\xa9s elevada, com tamb\xc3\xa9 en funci\xc3\xb3 de la classe social en la qual una persona pertany hi ha m\xc3\xa9s probabilitat de tenir un treball m\xc3\xa9s qualificat que un altre. Els joves que pertanyen a la classe obrera donen menys continu\xc3\xaftat a la formaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica, a diferencia dels joves que pertanyen a la classe mitja que solen donar continu\xc3\xaftat a la formaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica post-obligatoria i superior. Aquest fet fa els joves que pertanyen\xc2\xa0 fam\xc3\xadlies de classe obrera (treballadors manuals) tenen m\xc3\xa9s probabilitats de frac\xc3\xa0s o abandonament escolar que les de classe mitja, com tamb\xc3\xa9 de que acabin realitzant\xc2\xa0 treballs de manufactura \xc3\xa9s m\xc3\xa9s elevada que de treballs professionals , a diferencia de les fam\xc3\xadlies de classe mitj\xc3\xa0 que tenen m\xc3\xa9s probabilitats de que realitzin treballs professionals\n_START_SECTION_\nLes classes socials en l\'art\n_START_PARAGRAPH_\nLa creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica \xc3\xa9s una funci\xc3\xb3 essencial de l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0. Ren\xc3\xa9 Huyghe ho expressava d\'aquesta manera: "L\'art i l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 s\xc3\xb3n indissociables. No hi ha art sense humans, per\xc3\xb2 tampoc \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 sense art". L\'art \xc3\xa9s una tend\xc3\xa8ncia innata i una necessitat d\'expressi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 les circumst\xc3\xa0ncies socials incideixen tamb\xc3\xa9 en unes persones que no viuen a\xc3\xafllades de la societat._NEWLINE_S\xc3\xb3n molts els factors que influeixen en el resultat cognitiu d\'una obra d\'art. Ja al segle XIX, per\xc3\xb2 sobretot al segle XX, han nascut teories, com les del fil\xc3\xb2sof i historiador de l\'art Arnold Hauser, que intenten demostrar la connexi\xc3\xb3 que existeix entre com les diferents estructures socials han configurat diferents expressions simb\xc3\xb2liques. L\'objectiu \xc3\xa9s demostrar com les diferents classes representen els seus pensaments i desitjos adscrits a un col\xc2\xb7lectiu concret i dintre d\'una societat concreta. Aquesta teoria implica que una obra d\'art no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s l\'expressi\xc3\xb3 i interpretaci\xc3\xb3 que vol fer l\'artista de manera individual, sin\xc3\xb3 que aquest artista s\'expressaria tamb\xc3\xa9 determinat pels aspectes d\'interpretaci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva que fa el grup o classe social al qual pertany l\'artista._NEWLINE_En l\'antiguitat, nom\xc3\xa9s les classes socials altes apareixien en l\'art i el consumien. Les hist\xc3\xb2ries tractaven sobre d\xc3\xa9us i pr\xc3\xadnceps (com L\'Odissea) i les escultures representaven tamb\xc3\xa9 divinitats o \xc3\xa9ssers idealitzats. S\'assimilava noble (en el sentit d\'arist\xc3\xb2crata) a bo, a qualitat moral; per aquest motiu, els \xc3\xbanics que tenien dret a apar\xc3\xa8ixer en les grans obres eren els membres privilegiats de la societat. Els m\xc3\xa9s pobres apareixien com a part del seguici dels rics, com als mosaics, i no es tractaven com a individualitats sin\xc3\xb3 com a possessions dels poderosos._NEWLINE_Ja Arist\xc3\xb2til en la seva Po\xc3\xa8tica va fer una distinci\xc3\xb3 fonamental entre com\xc3\xa8dia i trag\xc3\xa8dia: en la trag\xc3\xa8dia els personatges eren nobles, parlaven amb un llenguatge elevat i els temes eren el dest\xc3\xad o les grans preocupacions humanes, mentre que les classes populars podien apar\xc3\xa8ixer nom\xc3\xa9s en la com\xc3\xa8dia (i sovint com a secundaris), fent riure. L\'associaci\xc3\xb3 entre humor i classe baixa va ser una constant en la literatura posterior, amb els criats i les seves bromes (La Celestina), o els bufons._NEWLINE_Quan van passar a protagonitzar la ficci\xc3\xb3, van conservar part d\'aquest regust c\xc3\xb2mic, encara que els temes de les obres no ho fossin, com es veu en la novel\xc2\xb7la picaresca, con els m\xc3\xa9s humils apareixen com a antiherois i, si b\xc3\xa9 la seva vida no \xc3\xa9s una com\xc3\xa8dia, protagonitzen aventures d\'embolic, situacions absurdes i narrades amb un llenguatge planer. En l\'art pl\xc3\xa0stic, tamb\xc3\xa9 s\'accentuava aquest costat grotesc, assimilant pobresa i lletjor._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s hi havia una manera de subvertir aquesta situaci\xc3\xb3, i era ingressant en les classes altes. N\'hi havia dues maneres fonamentals: aconseguint una fortuna o mitjan\xc3\xa7ant el matrimoni, i les dues s\xc3\xb3n una constant en els contes populars. Els protagonistes pobres sortien a la recerca d\'aventures, i gr\xc3\xa0cies a l\'enginy i valor podien trobar tresors, v\xc3\xa8ncer monstres i fer-se rics (com El sastre valent). La majoria de contes de fades acaben amb el matrimoni amb un pr\xc3\xadncep o princesa, m\xc3\xa0xim signe de prosperitat social. Sovint hi interv\xc3\xa9 la m\xc3\xa0gia com a ajuda per poder sobrepassar les r\xc3\xadgides barreres socials (El gat amb botes, La Ventafocs)._NEWLINE_Aquest matrimoni, fins a l\'edat mitjana i principis de l\'era moderna, es converteix en un tema essencial al segle XVIII. La difer\xc3\xa8ncia de classe i el matrimoni for\xc3\xa7at perjudiquen sobretot la dona: si \xc3\xa9s pobra, es veu obligada a casar-se amb un home ric, sovint vell, sacrificant la seva felicitat, i si \xc3\xa9s rica sovint apareix com a enganyada o sedu\xc3\xafda per un aventurer que diu estimar-la, per\xc3\xb2 que nom\xc3\xa9s vol la seva fortuna (com en Orgull i prejudici, de Jane Austen)._NEWLINE_Les classes populars van anar adquirint d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 el segle XVII un aire pintoresc, ex\xc3\xb2tic. El costumisme les retratava com l\'aut\xc3\xa8ntica ess\xc3\xa8ncia dels pobles, fet que va augmentar en el romanticisme, tant en les arts pl\xc3\xa0stiques com en la literatura. Al segle XIX, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, s\'associava la classe baixa a la llibertat, lluny de les convencions burgeses que asfixiaven l\'individu. Per aquest motiu, els captaires, els pirates i els rodamons apareixen en els poemes i quadres com a herois idealitzats, que forgen el seu propi dest\xc3\xad._NEWLINE_El realisme va comen\xc3\xa7ar a denunciar les desigualtats de classe: els pobres apareixen com a v\xc3\xadctimes del sistema, protagonitzen relats per\xc3\xb2 des del seu punt de vista, com en les obres de Charles Dickens, Balzac... El primer cinema va incidir en aquesta den\xc3\xbancia, com en les obres de Chaplin, g\xc3\xa8nere que va passar m\xc3\xa9s endavant al documental. En pintura, protagonitzen tamb\xc3\xa9 retrats com a tema independent. Amb l\'aparici\xc3\xb3 posterior de la fotografia, es va democratitzar la pres\xc3\xa8ncia gr\xc3\xa0fica de totes les classes socials i les composicions de fam\xc3\xadlia van deixar de ser patrimoni de les classes m\xc3\xa9s riques._NEWLINE_La difer\xc3\xa8ncia de classes pot apar\xc3\xa8ixer com a marc per a obres reivindicatives, especialment amb influ\xc3\xa8ncia del marxisme, o b\xc3\xa9 com a impediment amor\xc3\xb3s. Nombrosos melodrames literaris i cinematogr\xc3\xa0fics exploten aquesta q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, com el c\xc3\xa8lebre Titanic, de James Cameron._NEWLINE_En un intent de cercar formes d\'entendre com afecta l\'art les classes socials, l\'Institut d\'Investigacions Socials, m\xc3\xa9s conegut com a Escola de Frankfurt, va preocupar-se d\'investigar en un context d\'actualitat, la relaci\xc3\xb3 que hi ha entre art, cultura, i societat de consum. Max Horkheimer (1895-1973) i Theodoro Adorno (1903-1969) s\xc3\xb3n els pensadors m\xc3\xa9s significatius d\'aquest corrent._NEWLINE_L\'Escola de Frankfurt tenia com a pilars de la seva investigaci\xc3\xb3 una concepci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria de car\xc3\xa0cter materialista, com a evoluci\xc3\xb3 del pensament de Marx, i una forta influ\xc3\xa8ncia de les teories psicoanal\xc3\xadtiques per a entendre motivacions, interpretacions i experi\xc3\xa8ncies en la psique de les masses. Aquest pensadors van considerar que l\'art, tant la producci\xc3\xb3 com el consum, s\'havia transformat en un instrument de disciplinitzaci\xc3\xb3 i apaivagament social, com una eina al servei d\'un sistema econ\xc3\xb2mic i pol\xc3\xadtic, i no com una esfera de creativitat i producci\xc3\xb3. D\'acord amb aquesta teoria, es poden controlar els sentiments de classe i manipular-los._NEWLINE_Hi ha un trencament amb la creen\xc3\xa7a teoc\xc3\xa8ntrica i un descontentament amb les explicacions que fins ara s\'havien acceptat com a v\xc3\xa0lides, per tant hi ha un trencament de l\'estabilitat que fins al moment havia existit. Per tant, entrem en una \xc3\xa8poca de novetats, hi ha l\'entrada de les TIC, noves maneres de connectar amb les persones. Es crea una nova manera d\'entendre el m\xc3\xb3n i, per tant, aix\xc3\xb2 hi aporta noves concepcions.'