b"\n_START_ARTICLE_\nVillan\xc3\xbaa\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli es troba dins del que fou la glacera de la Vall de l'Arag\xc3\xb3, la morrena de la qual estava on avui dia hi ha Castiello de Jaca, i d'aqu\xc3\xad la forma en U de la vall que fa que Villan\xc3\xbaa s'assenti e un ampli terreny pla compost de margues i llims, dividit en dos pel riu Arag\xc3\xb3 i rodejat de muntanyes i massissos com el de Collarada, que formen part de les Serras Interiors del Pirineu i que estan compostes, no de granit, com la zona axial, sin\xc3\xb3 de roca calc\xc3\xa0ria que ha propiciat la creaci\xc3\xb3 d'una trentea de coves i abrics naturals catalogats, sent les m\xc3\xa9s importants Las G\xc3\xbcixas i Esjamundo, que arriba als 2 km de recorregut.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres restes de poblaci\xc3\xb3 permanent en aquesta zona del Pirineu es remunten a l'Eneol\xc3\xadtic (3000 aC) puix hi ha diferents d\xc3\xb2lmens que envolten la vila. S'ha trobat a la cova de Las G\xc3\xbcixas restes de cer\xc3\xa0mica i fins i tot monedes romanes que parlen de la seua utilitzaci\xc3\xb3 permanent com a habitatge i refugi fins al segle IV dC._NEWLINE_Malgrat que la primera refer\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica de Villan\xc3\xbaa apareix al Cartulario de Santa Cruz de la Ser\xc3\xb3s el 992, la creaci\xc3\xb3 d'aquesta Villa Nueva, d'homes lliures, amb terres i drets reconeguts pel Rei (que arribar\xc3\xa0 a nomenar 11 infan\xc3\xa7ons entre ells) \xc3\xa9s anterior, segle IX i es fa en bona part mitjan\xc3\xa7ant repoblaci\xc3\xb3 amb habitants bearnesos (sud de Fran\xc3\xa7a) i com contrapoder al Senyoriu d'origen visig\xc3\xb2tic d'Aruej (segle VI) que controlava la vall i es troba de cara a Villan\xc3\xbaa, encara que en aquests moments est\xc3\xa0 abandonat._NEWLINE_Villan\xc3\xbaa, poble agr\xc3\xadcola, ramader i fuster, assol\xc3\xad la seua m\xc3\xa0xima poblaci\xc3\xb3 la segona d\xc3\xa8cada del segle XX; superant els 1.100 habitants gr\xc3\xa0cies a la construcci\xc3\xb3 del ferrocarril del Canfranc i a pesar d'existir una tradici\xc3\xb3 de forta emigraci\xc3\xb3 a Am\xc3\xa8rica i Fran\xc3\xa7a d'aquells fills que no heretaven ni casa ni terres. Entre els anys 60 i 80 s'accentu\xc3\xa0 aquesta emigraci\xc3\xb3 a les ciutats i la poblaci\xc3\xb3 arrib\xc3\xa0 a un m\xc3\xadnim de 199 habitants. En aquests moments i merc\xc3\xa8s al turisme el cens ha superat els 500 habitants.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s interessant visitar el nucli antic, acervat al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de San Esteban, d'origen rom\xc3\xa0nico s. XII encara que molt modificada durant segles posteriors i que acull en el seu interior una magn\xc3\xadfica talla rom\xc3\xa0nica de Nostra Senyora dels \xc3\x80ngels del segle XI, la cova de Las G\xc3\xbcixas, el viaducte ferroviari (inaugurat el 24 de juny de 1916 i compost per 28 arcs), els d\xc3\xb2lmens que envolten la vila (Tres pe\xc3\xb1as, Letranz i Diezcapanas), el pont vell, s.XII, que, fet construir pel rei Pere I d'Arag\xc3\xb3 el 1100, fou l'\xc3\xbanic acc\xc3\xa9s a la localitat fins a la construcci\xc3\xb3 del pont nou als 90, per la qual cosa tamb\xc3\xa9 es troba molt modificat i a part disposa d'un entorn privilegiat de gran bellesa travessat de nord a sud pel riu Arag\xc3\xb3 i el Cam\xc3\xad de Sant Jaume._NEWLINE_En les seues proximitats es troben els pobles avui dia abandonats de Cenarbe, en el qual encara romanen les ru\xc3\xafnes de la seua esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Pere del segle XII i Aruej, que compta amb una petita esgl\xc3\xa9sia rompanica del segle XI dedicada a Sant Vicent, un Torre\xc3\xb3n del segle XIV amb unes bases del segle VI i diferents cases pairals del segle XVIII."