b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tip\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tip (antiga Astibo/Astibos/Astibus) fou la capital dels peonis que vivien a l'oest del riu Axius als segles V i IV aC; a la zona hi vivien les tribus pe\xc3\xb2nies dels derrons (anomenats aix\xc3\xad pel deu Darron) i dels lees (laeae) que van encunyar monedes imitant a les ciutats gregues. Aquestes tribus foren afectades per la invasi\xc3\xb3 persa del 480 aC del rei Xerxes I, per\xc3\xb2 van restar un poder fort i un poble organitzat; van acabar dominats per Maced\xc3\xb2nia en temps del rei Alexandre I de Maced\xc3\xb2nia abans del 360 aC._NEWLINE_Al segle III aC esmenta la zona l'escriptor i historiador Poli\xc3\xa8 que anomena al riu Astibo (suposadament el Bregalnica) i diu que alli eren coronats els reis peonis. a la vora de la moderna \xc5\xa0tip. El primer establiment esmentat, Astibus, data del temps de l'emperador Tiberi (14-37) com una estaci\xc3\xb3 de la ruta entre Stobi i Pautalia_NEWLINE_A la segona meitat del segle III els b\xc3\xa0rbars i especialment els gots van destruir molts establiments romans als Balcans entre els quals Astibus, per\xc3\xb2 va sorgir una nova poblaci\xc3\xb3, Estipeon o Stipion, al mateix lloc que l'antiga vila. Va existir sota romans i bizantins. Vers el comen\xc3\xa7ament del segle VI pobles eslaus i \xc3\xa0vars es van establir a la zona, van destruir l'establiment bizant\xc3\xad i s'hi va quedar la tribu eslava dels sagudats, que va donar a la ciutat el nom de \xc5\xa0tip. Al segle X hi van predicar Ciril i Metodi abans de seguir cap a la Gran Mor\xc3\xa0via, i foren dels primers eslaus a adoptar el cristianisme._NEWLINE_El b\xc3\xbalgars van dominar la zona sota el tsar Samuel (997-1014), per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria bizantina a Kleidion (1014) va retornar a control bizant\xc3\xad fins al 1330 quan el rei Esteve Urosh III De\xc4\x8danski la va conquerir i unir als seus dominis; va formar part del principat serbi de Constant\xc3\xad Dejanovitch (Draga\xc5\xa1) entre el Vardar i el Struma que despr\xc3\xa9s de la batalla de \xc4\x8cirmen (1371) va esdevenir tributari dels otomans; va estar sota domini del pr\xc3\xadncep serbi fins al 1394 quan a la mort de Constant\xc3\xad lluitant al costat dels otomans a la batalla de Rovine, el principat fou annexionat i el 1395 constitu\xc3\xaft en sandjak; els otomans van anomenar a la ciutat com Ishtib i al sandjak com Kostand-ili o Kustendil \xc3\xa9s a dir la terra de Constant\xc3\xad. Al segle XV fou centre d'un wilayat i al segle XVI d'un kada integrant del khass del sandjakbeg i administrat pel seu voivoda. La majoria de la poblaci\xc3\xb3 va restar b\xc3\xbalgara. Va romandre en poder dels otomans excepte del 1689 al 1690 quan fou ocupada pels austr\xc3\xadacs. Al segle XIX va formar part de l'eparquia de Kustendil. El 1894 la poblaci\xc3\xb3 la formaven 10.900 b\xc3\xbalgars (macedonis), 8700 turcs, 800 jueus i 500 gitanos. El 1913 al final de la segona Guerra dels Balcans, va passar a S\xc3\xa8rbia que va esdevenir Regne dels Serbis, Croats i Eslovens (1919) i regne de Iugosl\xc3\xa0via (1920). _NEWLINE_El 6 d'abril de 1941 fou bombardejada pels avions alemanys que venien de Bulg\xc3\xa0ria. i les forces aliades b\xc3\xbalgares i alemanyes van ocupar la zona fins al setembre de 1944; llavors va quedar sota ocupaci\xc3\xb3 alemanya fins que fou ocupada pels partisans comunistes i l\xe2\x80\x99ex\xc3\xa8rcit b\xc3\xbalgar, ara part dels aliats, el 8 de novembre de 1944. El 8 de novembre, dia de l'alliberament, \xc3\xa9s la festa local de la ciutat.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s centre del t\xc3\xa8xtil i la ind\xc3\xbastria de la moda."