b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria d'Ala\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 documentat des del 806, quan el comte Big\xc3\xb3 de Tolosa va encarregar a Cris\xc3\xb2gon la reorganitzaci\xc3\xb3 del monestir de Santa Maria fundat en temps dels visigots, segurament al segle VI. Fou cap\xc3\xa7alera del pagus rupacurciense sota autoritat del bisbe d'Urgell. Fou destru\xc3\xaft pels musulmans el 1006 i despr\xc3\xa9s va perdre el car\xc3\xa0cter mon\xc3\xa0stic amb la reforma cluniacenca i, a finals del segle XI, va passar a dependre de Roda d'Is\xc3\xa0vena._NEWLINE_El bisbe Ramon Dalmau va rellan\xc3\xa7ar el monestir i en design\xc3\xa0 abat Bernat Adelm, monjo de Sant Victori\xc3\xa0; va rebre l'impuls de l'orde benedict\xc3\xad, fou restaurat, adopt\xc3\xa0 el seu aspecte actual i fou consagrat per sant Ramon, bisbe de Roda, el 8 de novembre de 1123. Llavors, va tenir el seu moment d'esplendor i va dominar sobre altres temples de la rodalia que, en molts casos, en segueixen la mateixa est\xc3\xa8tica. L'abat era quasi un bisbe i diputat del Regne d'Arag\xc3\xb3, i assistia a corts en el nov\xc3\xa8 lloc a la dreta. Un dels abats, Benet Latras, va morir mentre assistia a les corts l'11 de juny de 1682 i el seu cos incorrupte fou traslladat a la cripta: don\xc3\xa0 origen a la llegenda del Cos Sant (els castellans l'anomenen leyenda de Cos\xc3\xa0n), que ajudava a un bon trajecte els caminants si se li tirava una moneda. _NEWLINE_La vida mon\xc3\xa0stica va seguir fins al 1836 amb la desamortitzaci\xc3\xb3 de Mendiz\xc3\xa1bal, i va passar a ser una simple esgl\xc3\xa9sia parroquial del poble de Sopeira. Les restes del Cos Sant foren cremades a l'inici de la Guerra civil, com tamb\xc3\xa9 una talla rom\xc3\xa0nica i altres coses de valor. El seu cartulari \xc3\xa9s una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 molt important de documents (fins a 327), referents al monestir o depend\xc3\xa8ncies seves entre el 806 i el 1245."