b"\n_START_ARTICLE_\nRadiogal\xc3\xa0xia\n_START_PARAGRAPH_\nUna radiogal\xc3\xa0xia \xc3\xa9s un objecte que emet de forma important ones radioel\xc3\xa8ctriques. Les radiogal\xc3\xa0xies i els seus parents, qu\xc3\xa0sars r\xc3\xa0dio-intensos i bl\xc3\xa0zars, s\xc3\xb3n tipus de gal\xc3\xa0xia activa que s\xc3\xb3n molt lluminoses en freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de r\xc3\xa0dio (de fins a 10\xc2\xb3\xe2\x81\xb8 W entre 10 MHz i 100 GHz). L'emissi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio \xc3\xa9s deguda a la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3. L'estructura observada en l'emissi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio est\xc3\xa0 determinada per la interacci\xc3\xb3 entre els dolls de mat\xc3\xa8ria sim\xc3\xa8trics i un medi extern, modificat pels efectes del Beaming relativista. Les gal\xc3\xa0xies actives r\xc3\xa0dio-intenses s\xc3\xb3n interessants no solament per si mateixes, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8 poden ser detectades a grans dist\xc3\xa0ncies, convertint-les en eines valuoses per a la cosmologia observacional. Recentment s'ha utilitzat els efectes d'aquests objectes en el medi interestel\xc2\xb7lar, particularment en agrupacions gal\xc3\xa0ctiques.\n_START_SECTION_\nProcessos d'emissi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'emissi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio de les radiogal\xc3\xa0xies r\xc3\xa0dio-intenses \xc3\xa9s una emissi\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3, com es va deduir de la seva naturalesa multifreq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i polaritzaci\xc3\xb3 forta. Aix\xc3\xb2 implica que el plasma cont\xc3\xa9, almenys, electrons amb velocitats relativistes (amb factors de Lorentz de 10\xe2\x81\xb4) i camps magn\xc3\xa8tics. Com el plasma ha de ser neutre, tamb\xc3\xa9 pot contenir protons o positrons. No hi ha una forma de determinar el contingut de part\xc3\xadcules de l'observaci\xc3\xb3 directa de la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, no hi ha forma de determinar les densitats d'energia en part\xc3\xadcules i camps magn\xc3\xa8tics a partir de la seva observaci\xc3\xb3: \xc3\xa9s a dir, la mateixa emissi\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 pot ser el resultat de pocs electrons i un camp fort, o un camp feble i molts electrons o un estat intermedi. \xc3\x89s possible determinar una condici\xc3\xb3 d'energia m\xc3\xadnima que \xc3\xa9s la densitat d'energia m\xc3\xadnima que una zona amb una emissi\xc3\xb3 donada pot tenir, per\xc3\xb2 durant molts anys no va haver-hi cap ra\xc3\xb3 concreta per a creure que les energies veritables estiguessin poc o molt a la vora de les energies m\xc3\xadnimes. _NEWLINE_Un proc\xc3\xa9s similar a la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 \xc3\xa9s l'efecte Compton invers, en el qual electrons relativistes interaccionen amb fotons de l'ambient i es produeix una difusi\xc3\xb3 Thomson a altes energies. L'efecte Compton invers de les fonts r\xc3\xa0dio-intenses ha resultat ser particularment important en raigs X i, degut al fet que dep\xc3\xa8n nom\xc3\xa9s de la densitat d'electrons (i de la densitat de fotons quan \xc3\xa9s coneguda), una detecci\xc3\xb3 de l'efecte Compton invers permet una estimaci\xc3\xb3 de les densitats d'energia en part\xc3\xadcules i camps magn\xc3\xa8tics. S'ha utilitzat per a sostenir que la majoria de les fonts estan realment bastant a prop de la seva condici\xc3\xb3 d'energia m\xc3\xadnima. _NEWLINE_La radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 no est\xc3\xa0 confinada a longituds d'ona de r\xc3\xa0dio: si una font de r\xc3\xa0dio pot accelerar part\xc3\xadcules a energies molt altes, tamb\xc3\xa9 poden ser vista en infrarojos, llum, ultraviolades o fins i tot raigs X, encara que en l'\xc3\xbaltim cas, els electrons han de tenir energies superiors a 1 TeV. De nou, la polaritzaci\xc3\xb3 i l'espectre continu s\xc3\xb3n utilitzats per a distingir la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 d'altres processos d'emissi\xc3\xb3. Els dolls de mat\xc3\xa8ria i els punts calents s\xc3\xb3n les fonts habituals de radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 d'alta freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia. \xc3\x89s dif\xc3\xadcil distingir per observaci\xc3\xb3 entre la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 i la radiaci\xc3\xb3 de Compton inversa, i hi ha un desacord actualment sobre que processos es veuen en alguns objectes, particularment en els raigs X. _NEWLINE_Els processos que produeixen la poblaci\xc3\xb3 de part\xc3\xadcules no t\xc3\xa8rmiques relativistes que apareixen en la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 i Compton inversa s\xc3\xb3n conegudes de forma col\xc2\xb7lectiva com acceleraci\xc3\xb3 de part\xc3\xadcules. L'acceleraci\xc3\xb3 de Fermi \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s d'acceleraci\xc3\xb3 de part\xc3\xadcules plausible en les radiogal\xc3\xa0xies r\xc3\xa0dio-intenses.\n_START_SECTION_\nCicle de vida i din\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nLes radiogal\xc3\xa0xies m\xc3\xa9s grans tenen l\xc3\xb2buls o columnes d'escales de megaparsec, el que implica una escala de temps per al seu creixement de l'ordre de desenes a centenars de milions d'anys. Aix\xc3\xb2 significa que, excepte en casos de fonts molt petites i molt joves, no es pot observar directament la din\xc3\xa0mica de les fonts de r\xc3\xa0dio i s'ha de rec\xc3\xb3rrer a la teoria i interfer\xc3\xa8nc\xc3\xades amb una quantitat gran d'objectes. De forma evident, les fonts de r\xc3\xa0dio han de comen\xc3\xa7ar amb una grand\xc3\xa0ria petita i cr\xc3\xa9ixer. En el cas de fonts amb l\xc3\xb2buls, la din\xc3\xa0mica \xc3\xa9s bastant senzilla i va ser perfilada per P.A.G. Scheuer: i no gaire major que les pressions externes, que serien necess\xc3\xa0ries per a una expansi\xc3\xb3 supers\xc3\xb2nica. L'\xc3\xbanic sistema d'expansi\xc3\xb3 supers\xc3\xb2nica conegut consisteix en els l\xc3\xb2buls interns de la radiogal\xc3\xa0xia de baixa intensitat Centaurus A, que probablement \xc3\xa9s el resultat d'un esclat relativament recent del nucli actiu.\n_START_SECTION_\nGal\xc3\xa0xies amfitriones i entorns\n_START_PARAGRAPH_\nLes radiogal\xc3\xa0xies es troben de manera gaireb\xc3\xa9 universal allotjant-se en gal\xc3\xa0xies el\xc2\xb7l\xc3\xadptiques. Algunes gal\xc3\xa0xies Seyfert mostren petits dolls febles, per\xc3\xb2 sense la suficient lluminositat per a ser classificats com r\xc3\xa0dio-intensos. Amb la informaci\xc3\xb3 disponible sobre les gal\xc3\xa0xies amfitriones de qu\xc3\xa0sars r\xc3\xa0dio-intensos i bl\xc3\xa0zars, se suggereix que tamb\xc3\xa9 s'allotgen en gal\xc3\xa0xies el\xc2\xb7l\xc3\xadptiques. _NEWLINE_Hi ha diverses possibles raons per aquesta prefer\xc3\xa8ncies a les gal\xc3\xa0xies el\xc2\xb7l\xc3\xadptiques. Les gal\xc3\xa0xies el\xc2\xb7l\xc3\xadptiques contenen generalment la majoria dels forats negres massius i per tant s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d'abastir a la majoria de les gal\xc3\xa0xies actives lluminoses (vegeu lluminositat d'Eddington). Altra ra\xc3\xb3 \xc3\xa9s que en les gal\xc3\xa0xies el\xc2\xb7l\xc3\xadptiques existeixen entorns rics, proporcionant medi intergal\xc3\xa0ctic en grans quantitats per a confinar la font de r\xc3\xa0dio. Tamb\xc3\xa9 pot ser que les grans quantitats de gas fred en les gal\xc3\xa0xies espirals d'alguna manera interrompin o eliminin la formaci\xc3\xb3 d'un doll. Fins a la data no hi ha una \xc3\xbanica explicaci\xc3\xb3 convincent per a les observacions.\n_START_SECTION_\nModels unificats\n_START_PARAGRAPH_\nEls diferents tipus de gal\xc3\xa0xies actives r\xc3\xa0dio-intenses s\xc3\xb3n enlla\xc3\xa7ades per models unificats. L'observaci\xc3\xb3 clau que va conduir a l'adopci\xc3\xb3 de models unificats per a les radiogal\xc3\xa0xies i els qu\xc3\xa0sars r\xc3\xa0dio-intensos va anar que tots els qu\xc3\xa1sares semblen llan\xc3\xa7ar emissions cap a la Terra, mostrant moviment superlum\xc3\xadnic en els nuclis i els dolls brillants en el costat de la font m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xima a la Terra..> Si aquest \xc3\xa9s el cas, ha d'haver una poblaci\xc3\xb3 d'objectes que no emetin cap a la Terra i, com els l\xc3\xb2buls no estan afectats per l'emissi\xc3\xb3, haurien d'apar\xc3\xa8ixer com radiogal\xc3\xa0xies, proporcionant que el nucli del qu\xc3\xa0sar estigui enfosquit quan la font es vegi des d'un costat. S'ha acceptat que almenys les radiogal\xc3\xa0xies de major intensitat tenen qu\xc3\xa0sars ocults, encara que no est\xc3\xa0 clar si totes les radiogal\xc3\xa0xies d'aquest tipus serien qu\xc3\xa0sars si es poguessin veure des de l'angle correcte. De manera similar, les radiogal\xc3\xa0xies d'intensitat baixa s\xc3\xb3n una poblaci\xc3\xb3 d'objectes BL Lacertae.\n_START_SECTION_\nFonts llunyanes\n_START_PARAGRAPH_\nLes radiogal\xc3\xa0xies i els qu\xc3\xa0sars r\xc3\xa0dio-intensos han estat utilitzats \xc3\xa0mpliament, en particular en les d\xc3\xa8cades de 1980 i 1990, per a buscar gal\xc3\xa0xies llunyanes, mitjan\xc3\xa7ant la selecci\xc3\xb3 basada en l'espectre de r\xc3\xa0dio i despr\xc3\xa9s observant la gal\xc3\xa0xia amfitriona era possible buscar objectes amb un despla\xc3\xa7ament cap al vermell alt per un cost de temps modest. El problema d'aquest m\xc3\xa8tode \xc3\xa9s que els amfitrions de gal\xc3\xa0xies actives poden no ser gal\xc3\xa0xies t\xc3\xadpiques en el seu despla\xc3\xa7ament cap al vermell. De forma similar, les radiogal\xc3\xa0xies s'han usat per a buscar c\xc3\xbamuls d'emissi\xc3\xb3 de raigs X, per\xc3\xb2 ara es prefereixen m\xc3\xa8todes de selecci\xc3\xb3 imparcials.\n_START_SECTION_\nRegles est\xc3\xa0ndards\n_START_PARAGRAPH_\nS'ha intentat utilitzar les radiogal\xc3\xa0xies com regles est\xc3\xa0ndards per a determinar par\xc3\xa0metres cosmol\xc3\xb2gics. Aquest m\xc3\xa8tode est\xc3\xa0 carregat de problemes degut al fet que la grand\xc3\xa0ria de la radiogal\xc3\xa0xia dep\xc3\xa8n tant de la seva edat com del seu entorn. Quan un model de font de r\xc3\xa0dio \xc3\xa9s utilitzat, els m\xc3\xa8todes basats en radiogal\xc3\xa0xies poden donar bons resultats amb altres observacions cosmol\xc3\xb2giques.\n_START_SECTION_\nEfectes en l'entorn\n_START_PARAGRAPH_\nSi una font de r\xc3\xa0dio s'expandeix de forma supers\xc3\xb2nica o no, ha de realitzar un treball contra el medi extern en l'expansi\xc3\xb3, i per tant transfereix energia per a escalfar i dissipar el plasma extern. L'energia m\xc3\xadnima emmagatzemada en els l\xc3\xb2buls d'una font de r\xc3\xa0dio d'intensitat alta pot ser de 10\xe2\x81\xb5\xc2\xb3 J. El l\xc3\xadmit inferior en el treball realitzat en el medi extern per tal font \xc3\xa9s diverses vegades aquesta quantitat. L'inter\xc3\xa8s actual de les fonts de r\xc3\xa0dio se centra en l'efecte que han de tenir en el centre de c\xc3\xbamuls. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s interessant l'efecte de l'estructura durant el temps cosmol\xc3\xb2gic, ja que pot proporcionar un mecanisme de retroalimentaci\xc3\xb3 per a retardar la formaci\xc3\xb3 d'objectes m\xc3\xa9s massius"