b"\n_START_ARTICLE_\nRegne de Maced\xc3\xb2nia\n_START_SECTION_\nDinastia heracliada\n_START_PARAGRAPH_\nA Edessa va sorgir, en \xc3\xa8poca incerta, una dinastia reial que es considerava heracleida i deia ser descendent dels tem\xc3\xa8nides d'Argos, iniciada segons una llegenda per Caranos i segons una altra per Perdicas (Her\xc3\xb2dot dona aquesta darrera). Els primers reis (Perdicas I, Argeu I, Filip I, Aerop i Alcetes) s\xc3\xb3n absolutament llegendaris i es comen\xc3\xa7a a entrar en la hist\xc3\xb2ria amb el regne d'Amintes I i el seu fill Alexandre I, amb resid\xc3\xa8ncia a Lebaea._NEWLINE_Alexandre I fou aliat persa en la guerra contra Atenes. En aquest temps es van perdre costums que eren considerats b\xc3\xa0rbars (i que tenien tamb\xc3\xa9 els tracis i il\xc2\xb7liris), com ara tatuar-se, o el fet d'haver de matar a un enemic per no ser desgraciat. Tot i aix\xc3\xad, la disposici\xc3\xb3 militar, el valor i l'esperit lliure es van conservar._NEWLINE_En temps de Filip I es va organitzar la falange amb la cavalleria de Maced\xc3\xb2nia, que fou admirada pels grecs. Es va convertir en costum que el rei no podia condemnar a ning\xc3\xba sense escoltar primer al poble o a l'ex\xc3\xa8rcit._NEWLINE_Perdicas II va estendre els dominis macedonis a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la caiguda del poder persa a Tr\xc3\xa0cia i va arribar a l'Estrim\xc3\xb3. L'antiga alian\xc3\xa7a amb Atenes es va convertir en enemistat. _NEWLINE_A Perdicas el va succeir Arquelau I, que va fundar nombroses fortaleses, va crear un ex\xc3\xa8rcit i fins i tot un embri\xc3\xb3 de marina, i va afavorir a poetes com Eur\xc3\xadpides (que va actuar a la seva cort decorada amb pintures de Zeuxis d'Heraclea). Arquelau va morir de mort violenta i dels seus successors se'n sap poc menys que el nom (Orestes, Arquelau II, Amintes II, Paus\xc3\xa0nies, Amintes III, Argeu, i altre cop Amintes III)._NEWLINE_Orestes, fill d'Arquelau, er molt jove quan va arribar al tron sota la cust\xc3\x92dia d'Aerop, que al cap de quatre anys va assolir el poder sota dos reis de conveni\xc3\xa8ncia; al cap de dos anys fou proclamat Paus\xc3\xa0nies, que va regnar menys d'un any i fou assassinat, essent substitu\xc3\xaft per Amintes III, al que finalment Argeu va deposar i va usurpar el tron, per\xc3\xb2 fou recuperat per Amintes. Tot aix\xc3\xb2 va provocar la p\xc3\xa8rdua de poder del regne, que va haver de cedir tota la zona del golf Thermaic a Olint. Amintes III va haver de pagar tribut a J\xc3\xa0son, tagos de Tess\xc3\xa0lia.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca dels di\xc3\xa0docs i ep\xc3\xadgons\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort d'Alexandre, el seu fill Filip III Arrideu fou proclamat rei sota el regent Ant\xc3\xadpater. Mort aquest, la reg\xc3\xa8ncia va passar a Poliperc\xc3\xb3, i despr\xc3\xa9s a alguns altres com el general Arrideu (l'encarregat dels funerals d'Alexandre)._NEWLINE_Filip Arrideu i la reina Eur\xc3\xaddice foren assassinats el 317 aC per Ol\xc3\xadmpies, la mare d'Alexandre, i la reina va assolir la reg\xc3\xa8ncia amb Alexandre IV Egos com a rei nominal, reg\xc3\xa8ncia de la que fou privada per Cassandre, fill d'Ant\xc3\xadpater, que el 310 aC va assolir tot el poder com a virtual cap d'estat i va matar a Alexandre Egos i a Ol\xc3\xadmpies, i el 306 aC va agafar el t\xc3\xadtol reial, tot i que a les possessions d'\xc3\x80sia Menor Ant\xc3\xadgon (Ant\xc3\xadgon I de Maced\xc3\xb2nia) va fer el mateix com a rei nominal de Maced\xc3\xb2nia. _NEWLINE_A la mort de Cassandre, els seus fills Filip IV, Alexandre V i Ant\xc3\xadpater I van ocupar successivament el tron, per\xc3\xb2 el primer en fou apartat per malaltia, el segon fou assassinat per Demetri Poliorcetes, i Ant\xc3\xadpater, que va fugir a Tr\xc3\xa0cia, fou assassinat pel rei d'aquest pa\xc3\xads, Lis\xc3\xadmac. _NEWLINE_La l\xc3\xadnia de Cassandre es va extingir i la corona la van disputar Lis\xc3\xadmac de Tr\xc3\xa0cia, Pirros d'Epir i Demetri Poliorcetes, fill d'Ant\xc3\xadgon, que dominava Atenes i Tess\xc3\xa0lia. Demetri fou el primer que la va aconseguir per\xc3\xb2 en fou expulsat al cap de pocs anys per Pirros; aquest al seu torn en fou privat per Lis\xc3\xadmac; el rei de Tr\xc3\xa0cia va fer matar al seu fill i hereu i aix\xc3\xb2 va portar a la guerra amb Seleuc I Nic\xc3\xa0tor, que el va derrotar a Kurup\xc3\xa8dion i va ocupar Maced\xc3\xb2nia, on fou reconegut rei, nom\xc3\xa9s per ser assassinat al cap d'unes setmanes per Ptolemeu Ceraune, encara que una part del pa\xc3\xads amb la ciutat de Cassandria va seguir a la seva v\xc3\xaddua Arsinoe (futura Arsinoe II d'Egipte) amb el seu fill Ptolemeu de Tr\xc3\xa0cia. Ceraune es va imposar per la tra\xc3\xafci\xc3\xb3, i Ptolemeu, tot i el suport del reiet\xc3\xb3 de Dard\xc3\xa0nia, no va aconseguir res; al cap de dos anys Ceraune va morir en lluita contra els g\xc3\xa0lates, i el seu germ\xc3\xa0 Meleagre es va proclamar rei.\n_START_SECTION_\nAntig\xc3\xb2nides\n_START_PARAGRAPH_\nEls breus regnats d'Ant\xc3\xadpater II Et\xc3\xa8sies i de Sostenes, cap de l'ex\xc3\xa8rcit, van donar finalment pas a Ant\xc3\xadgon II G\xc3\xb2nates, fill de Demetri Poliorcetes, que va instaurar la dinastia dels antig\xc3\xb2nides. En aquestos anys els g\xc3\xa0lates es van fer amos de part de Tr\xc3\xa0cia i de l'Alta Maced\xc3\xb2nia, per\xc3\xb2 la situaci\xc3\xb3 ja estava en vies de soluci\xc3\xb3 quan G\xc3\xb2nates va arribar al tron i es va poder dedicar a resoldre els afers de Gr\xc3\xa8cia on s'havien format dues lligues: la Lliga Et\xc3\xb2lia i la Lliga Aquea, que desafiaven l'hegemonia de Maced\xc3\xb2nia. Pirros d'Epir va governar dos anys Maced\xc3\xb2nia per\xc3\xb2 G\xc3\xb2nates va aconseguir tornar._NEWLINE_G\xc3\xb2nates es va aliar als etolis contra els aqueus. Va morir el 239 aC amb 80 anys, i el va succeir el seu fill Demetri II, que va fer la guerra als etolis aliat ara a la Lliga Aquea, i va afavorir als tirans de les ciutats._NEWLINE_El va seguir el seu nebot Ant\xc3\xadgon III Dos\xc3\xb3. La Lliga Aquea es va enfrontar amb Esparta, que havia estat teatre d'una revoluci\xc3\xb3 i Dos\xc3\xb3 fou l'aliat dels aqueus.\n_START_SECTION_\nGuerra amb Roma\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu fill Filip V de Maced\xc3\xb2nia va arribar jove al tron i era molt popular. El 200 aC va entrar en guerra contra Roma (200-197 aC). T. Quinctius Flaminius, amb l'oferta de llibertat per les ciutats gregues, va derrotar a Filip i als seus aliats a la batalla de Cinosc\xc3\xa8fal i va imposar l'hegemonia romana. La llibertat de Gr\xc3\xa8cia fou proclamada als Jocs \xc3\x8dstmics, per\xc3\xb2 en realitat el que es va fer fou un trasp\xc3\xa0s de l'hegemonia de Maced\xc3\xb2nia a Roma. _NEWLINE_Al segon enfrontament amb el seu fill Perseu es va acabar amb la vict\xc3\xb2ria de Pidna el 22 de juny del 168 aC que va decidir la sort de Maced\xc3\xb2nia i va establir la sobirania romana.\n_START_SECTION_\nCulte al rei\n_START_PARAGRAPH_\nLa monarquia hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica es va recolzar en una aristocr\xc3\xa0cia creada pel mateix rei i va desenvolupar un car\xc3\xa0cter especialment cosmopolita, molt lluny de l'anterior noblesa pairal. D'ara endavant el rei no seria triat lliurement pels seus ciutadans. Els reis hel\xc2\xb7len\xc3\xadstics i els seus nobles van ser triats pel mateix rei per\xc3\xb2 per dur a terme amb \xc3\xa8xit i davant el poble tal sistema, van insistir en la idea de la divinitat, \xc3\xa9s a dir, el rei tenia dret a governar i a seleccionar la noblesa perqu\xc3\xa8 el seu poder l'havia obtingut a trav\xc3\xa9s del seu llinatge div\xc3\xad i perqu\xc3\xa8 ell mateix era en certa manera un d\xc3\xa9u. El pas seg\xc3\xbcent va ser iniciar el culte al rei._NEWLINE_Aquest sistema de divinitzaci\xc3\xb3 va ser m\xc3\xa9s pol\xc3\xadtic que religi\xc3\xb3s i tenia els seus antecedents en el pensament grec anterior amb exemples de veneraci\xc3\xb3 a herois i altres personatges mortals que es van convertir en de\xc3\xaftats despr\xc3\xa9s de la seva mort, com \xc3\xa9s l'exemple d'Asclepi i altres figures menors que havien estat caps militars o fundadors de ciutats. La de\xc3\xafficaci\xc3\xb3 en vida dels reis hel\xc2\xb7len\xc3\xadstics mai o gaireb\xc3\xa9 mai va ser un assumpte purament religi\xc3\xb3s o espiritual; ning\xc3\xba va anar a resar o a demanar gr\xc3\xa0cies especials a cap d'aquests personatges. No obstant aix\xc3\xb2 va ser necessari establir el poder pol\xc3\xadtic en \xc3\xa9ssers considerats pels seus s\xc3\xbabdits com a d\xc3\xa9us._NEWLINE_El culte al rei havia comen\xc3\xa7at ja en la figura d'Alexandre el Gran que va ser reconegut com un mortal realitzador de grans gestes i descendent d'H\xc3\xa8racles, confirmat en l'oracle de Siwa com a fill del mateix Zeus - Amon. La de\xc3\xafficaci\xc3\xb3 d'Alexandre en vida li va servir en moltes ocasions com aprovaci\xc3\xb3 i reconeixement legal del seu poder reial. El mateix Alexandre es prenia la seva de\xc3\xafficaci\xc3\xb3 com una cosa molt seriosa. Despr\xc3\xa9s de la seva mort moltes de les ciutats hel\xc2\xb7len\xc3\xadstiques van seguir aquest proc\xc3\xa9s, de\xc3\xafficant a alguns dels seus di\xc3\xa0docs, com va passar amb Demetri Poliorcetes, Ant\xc3\xadgon II G\xc3\xb2nates, Lis\xc3\xadmac de Tr\xc3\xa0cia, Cassandre, Seleuc I Nic\xc3\xa0tor i Ptolemeu I.\n_START_SECTION_\nDe\xc3\xafficaci\xc3\xb3 dels ptolomeus\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemeu I mai va demanar honors divins per\xc3\xb2 el seu fill Ptolemeu II va organitzar la cerim\xc3\xb2nia de l'apoteosi pel pare i la mare Berenice I, amb el t\xc3\xadtol de d\xc3\xa9us salvadores (Soter). M\xc3\xa9s tard, cap a l'any 270, Ptolemeu II i la seva dona Arsinoe I van ser de\xc3\xafficats en vida amb el t\xc3\xadtol de d\xc3\xa9us germans (Filadelf). Se sap que se'ls va rendir culte en el santuari d'Alexandre el Gran que encara existia, on el seu di\xc3\xa0doc Ptolemeu I havia dipositat el cos. (En l'actualitat \xc3\xa9s un misteri el parador d'aquest santuari)._NEWLINE_Els reis i reines successors de Ptolemeu II van ser de\xc3\xafficats immediatament despr\xc3\xa9s del seu ascens al tron, amb cerim\xc3\xb2nies d'apoteosi en qu\xc3\xa8 podia veure la influ\xc3\xa8ncia de la religi\xc3\xb3 i tradici\xc3\xb3 eg\xc3\xadpcies. En l'Egipte hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic el culte al rei va ser una fusi\xc3\xb3 entre les tradicions gregues per a la de\xc3\xafficaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i les tradicions eg\xc3\xadpcies, amb una gran c\xc3\xa0rrega religiosa.\n_START_SECTION_\nGots de la reina\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n unes gerres de cer\xc3\xa0mica vidriada, fabricades en s\xc3\xa8rie, que s'utilitzaven en les festes que es feien per al culte dels reis. S'aixecaven altars provisionals on es feien les ofrenes. Les libacions de vi es dipositaven en aquestes gerres especials que solien estar decorades amb el retrat de la reina que ocupava el tron en aquest moment. En l'entorn art\xc3\xadstic es diuen gots de la reina perqu\xc3\xa8 sempre ve representada la reina, amb una cornuc\xc3\xb2pia a la m\xc3\xa0 esquerra i un plat de libacions a la dreta, amb un altar i un pilar sagrat. Els relleus descrits anaven acompanyats amb inscripcions que servien per identificar la reina representada. Algunes d'aquestes gerres o gots han aparegut en diferents tombes. Aquests exemplars es poden datar des de Ptolemeu II fins a l'any 116 aC El vestit de les reines \xc3\xa9s fonamentalment grec: porten un xit\xc3\xb3 sense m\xc3\xa0nigues i un himation enrotllat al voltant de la cintura i recollit sobre el bra\xc3\xa7 esquerre.\n_START_SECTION_\nDe\xc3\xafficaci\xc3\xb3 dels sel\xc3\xa8ucides\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort de Seleuc I el seu fill Ant\xc3\xadoc I S\xc3\xb2ter va preparar la cerim\xc3\xb2nia per a la seva apoteosi. M\xc3\xa9s tard es va fundar un sacerdoci especialitzat per al culte del monarca viu i dels seus avantpassats. Els reis de P\xc3\xa8rgam van dir ser descendents del d\xc3\xa9u Dion\xc3\xads. Aquests reis eren venerats en vida per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s de la seva mort rebien el t\xc3\xadtol de theos. Ant\xc3\xadoc III en el 193 a C. va crear una comunitat de sacerdotesses que serien les encarregades del culte a la seva dona Laodice. Una de les normes dictades per aquest rei per a aquestes sacerdotesses va ser que en la seva indument\xc3\xa0ria havien de portar una corona d'or decorada amb retrats de la reina."