b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Finestres\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nRestes del setial en un penyal prop del cam\xc3\xad de Sant Antoni a Santa Pau. Era de dimensions redu\xc3\xafdes, t\xc3\xadpicament roquera, sense gaires comoditats i a 960 metres d'al\xc3\xa7ada, ocupant tota la plataforma de la muntanya i envoltada de precipicis. D'aquestes construccions quasi no ha restat res. C\xc3\xa8sar August Torres, l'any 1910 esmentava uns fonaments i uns vestigis de construccions que no han deixat cap rastre. Actualment hi ha les restes d'una possible cisterna i uns trams de graonada, adossats a la roca que permeten enfilar-se a la ru\xc3\xafna.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCastell termenat. Documentat el 947. L'antecedent documental m\xc3\xa9s lluny\xc3\xa0 deu ser la concessi\xc3\xb3 de la serra de Finestres, atorgada pel Comte de Barcelona i Girona, com a feu comtal de Cerdanya i Besal\xc3\xba. Al Concili de Narbona, celebrat a la catedral de Barcelona el 906, s'esmenta als Porqueres i m\xc3\xa9s endavant els en confiaren la castellania fins que es convert\xc3\xad en feu. Aviat els Porqueres es varen declarar enyors de Finestres i de Puig Angul. La fam\xc3\xadlia dels Porqueres no consten documentalment a Finestres fins a l'any 906, per\xc3\xb2 ja hi devien ser en el decurs del segle IX, ja que la fortalesa es correspon amb aquesta data. La fortalesa va quedar feta malb\xc3\xa9 arran dels terratr\xc3\xa8mols del segle XV, fet que possiblement va determinar el trasllat de la resid\xc3\xa8ncia senyorial a la Vall de Sant Iscle de Colltort, lloc on la vida era molt m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil."