b'\n_START_ARTICLE_\nHaspengouw\n_START_PARAGRAPH_\nHaspengouw (llatinitzat Hesbania a l\'edat mitjana; Hesbaye en franc\xc3\xa9s; Hespengau en alemany) \xc3\xa9s un antic comtat que cobreix parts del territori de les actuals prov\xc3\xadncies Brabant flamenc, Brabant val\xc3\xb3, Namur, Lieja i Limburg de B\xc3\xa8lgica.\n_START_SECTION_\nOrigen del nom\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom del comtat merovingi prov\xc3\xa9 de l\'antiga marca Haspinga. El sufix "ga" es transform\xc3\xa0 en gouw en neerland\xc3\xa8s o gau en alemany. Significa \'pa\xc3\xads\' o \'regi\xc3\xb3\'.\n_START_SECTION_\nAvui\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom va sobreviure com a denominaci\xc3\xb3 d\'una regi\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de terres de conreu molt riques. Haspengouw sovint \xc3\xa9s designat com el graner de B\xc3\xa8lgica. Es divideix en dues parts: la part meridional, m\xc3\xa9s llarga, dita Haspengouw seca i la part septentrional, m\xc3\xa9s sorrosa, dita Haspengouw humida. La part seca forma un altipl\xc3\xa0 del qual la vall del Mosa forma la frontera meridional. Hom hi cultiva blat, blat de moro i sobretot remolatxes. La ind\xc3\xbastria sucrera va ser molt important. Hi ha f\xc3\xa0briques de sucre a Tienen, Oreye, Hollogne-sur-Geer i Wanze. Despr\xc3\xa9s de l\'obertura de les fronteres al sucre a base de canya de sucres i la reducci\xc3\xb3 dels subsidis europeus, la ind\xc3\xbastria sucrera va patir. La f\xc3\xa0brica de Wanze va tancar-se i es transform\xc3\xa0 en f\xc3\xa0brica de bioetanol, sempre a base de bledes i raves. _NEWLINE_El municipi d\'Hoegaarden tenia desenes de f\xc3\xa0briques de cervesa a base de blat (witbier), tret de l\'ordi, m\xc3\xa9s usual per a fer la cervesa. _NEWLINE_La part seca \xc3\xa9s coneguda pel conreu de fruita i de ramaderia (productes lleters). Hi ha subhastes de fruita molt importants a Sint-Truiden i a Borgloon. Al domini del castell d\'Elderen a Genoelselderen, prop de Tongeren, es troba unes de les vinyes m\xc3\xa9s n\xc3\xb2rdiques d\'Europa. _NEWLINE_\xc3\x89s una regi\xc3\xb3 rica, amb moltes petites ciutats i petits pobles, amb una arquitectura molt t\xc3\xadpica de grans masos, sovint fortificats, que es troben concentrats al centre dels pobles. No hi ha gaires construccions fora dels pobles, cosa que obre uns panorames interessants de paisatges llargs i verds.'