b'\n_START_ARTICLE_\nValladolid (Yucat\xc3\xa1n)\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat va ser fundada el 28 de maig de 1543 per Francisco de Montejo, conegut com el Nebot, amb el prop\xc3\xb2sit de dominar la regi\xc3\xb3 que a l\'arribada dels espanyols era controlada pels Cupules. Fou anomenada Valladolid com a homenatge a la ciutat castellana del mateix nom._NEWLINE_La fundaci\xc3\xb3 es va dur a terme en el lloc conegut com a Chauac H\xc3\xa1, en el cacicazgo maya (organitzaci\xc3\xb3 territorial maya) de Chikinchel, posant-la sota l\'advocaci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u del Remei i el patronatge de Sant Gervasi. Montejo, immediatament, va dissenyar la tra\xc3\xa7a que tindria la poblaci\xc3\xb3, va integrar el seu primer cabildo i va atorgar encomanes a 45 conqueridors. La ciutat va ser traslladada de lloc a causa de la insalubritat i les malalties presentades entre les quals es trobava, probablement, la febre groga. Montejo es va resistir al canvi, per\xc3\xb2 el cabildo, en nom de la vila, va amena\xc3\xa7ar de queixar-se davant el rei Carles I, acusant-lo de "persona que no procura el b\xc3\xa9, utilitat i pacificaci\xc3\xb3 dels naturals d\'Espanya"._NEWLINE_El 24 de mar\xc3\xa7 de 1545 es va traslladar la localitat des de l\'assentament de Chauac H\xc3\xa1 a la capital dels Cupules, les ru\xc3\xafnes de la ciutat maya de Zac\xc3\xad, paraula maya que significa Esparver blanc. La ciutat va ser, des de la seva fundaci\xc3\xb3 i durant la col\xc3\xb2nia espanyola, el centre de desenvolupament de l\'orient de la Pen\xc3\xadnsula de Yucat\xc3\xa1n.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la independ\xc3\xa8ncia de M\xc3\xa8xic, l\'any 1833 i fins a 1847, es va establir a la ciutat la primera f\xc3\xa0brica de fils i teixits del pa\xc3\xads. Usava la for\xc3\xa7a del vapor i fou anomenada "L\'aurora de la ind\xc3\xbastria yucateca", antecedent de les actuals empreses maquilladores._NEWLINE_En 1848 la ciutat va ser presa pels ind\xc3\xadgenes maies revoltats durant la Guerra de Castes al comandament del cacic Cecilio Chi. La poblaci\xc3\xb3 blanca i amb ella, molts mestissos, van ser morts o  desallotjats durant la invasi\xc3\xb3. La ciutat va ser recuperada mesos despr\xc3\xa9s per les tropes del govern encap\xc3\xa7alat en aquest casper Miguel Barbachano. No obstant aix\xc3\xb2, la ciutat de Valladolid no va deixar de sofrir l\'assetjament militar durant molts anys mentre va durar el conflicte b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic entre les \xc3\xa8tnies de Yucat\xc3\xa1n.\n_START_SECTION_\nPla de Dzelkoop i rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 de Valladolid\n_START_PARAGRAPH_\nEl 10 de maig de 1910, en la localitat de Dzelkoop, pertanyent a Valladolid, es va signar el Pla de Valladolid o Pla de Dzelkoop en el qual es podia llegir una invitaci\xc3\xb3 a la poblaci\xc3\xb3 d\'aixecar-se en contra de la dictadura al pa\xc3\xads._NEWLINE_El 4 de juny de 1910,  es va donar un moviment revolucionari, precursor del que al novembre del mateix any, es va iniciar al nord de la rep\xc3\xbablica mexicana encap\xc3\xa7alat per Francisco Ignacio Madero, i que va determinar la caiguda del govern del general Porfirio D\xc3\xadaz. A aquest moviment fou anomenat a tot el Yucat\xc3\xa1n com La Primera espurna de la revoluci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb el cens de 2010, la poblaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una altitud mitjana de 25 metres sobre el nivell del mar._NEWLINE_Es troba a l\'orient de l\'estat, a una dist\xc3\xa0ncia de 160 km de la capital, a 150 km a l\'est de Canc\xc3\xban i a 48 km al sud de Tizim\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEn general, la localitat posseeix una orografia plana, classificada com a pla de la barrera; els seus s\xc3\xb2ls s\xc3\xb3n generalment rocosos o cimentats.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi al qual pertany la ciutat de Valladolid est\xc3\xa0 situat a la regi\xc3\xb3 hidrol\xc3\xb2gica Yucat\xc3\xa1n Nord. Els seus recursos hidrol\xc3\xb2gics s\xc3\xb3n proporcionats principalment per corrents subterraneas; les quals s\xc3\xb3n molt comuns a l\'estat.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nPredomina el clima c\xc3\xa0lid amb pluges regulars a l\'estiu. La temperatura mitjana anual \xc3\xa9s de 25,8 \xc2\xb0C, la m\xc3\xa0xima es registra al mes de maig i la m\xc3\xadnima es registra al gener. Calmen les calors, les brises marines i els vents del sud i de l\'oest.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie sobre la qual s\'assenta la ciutat, igual que la totalitat de l\'\xc3\xa0rea del municipi de Valladolid, \xc3\xa9s de tipus roca sediment\xc3\xa0ria calc\xc3\xa0ria, mateixa que pertany al per\xc3\xadode ne\xc3\xb3geno de l\'era Cenozoica.\n_START_SECTION_\nEdafologia\n_START_PARAGRAPH_\nEn el municipi de Valladolid existeixen tres tipus de s\xc3\xb2l dominants: leptosol (68,55%), luvisol (29,19%) i cambisol (0,15%); no obstant aix\xc3\xb2, la zona urbana de la ciutat s\'assenta \xc3\xbanicament sobre luvisol en la meitat sud i leptosol en la meitat nord.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa localitat de Valladolid era la tercera ciutat m\xc3\xa9s poblada de l\'estat de Yucat\xc3\xa1n l\'any 2010 despr\xc3\xa9s de M\xc3\xa8rida i Kanas\xc3\xadn. Durant el segle\xc2\xa0xx, la ciutat va passar de tenir 4.319 habitants l\'any 1910 a 8.165 a la d\xc3\xa8cada de 1950; la seva poblaci\xc3\xb3 va arribar als 29.279 habitants a la d\xc3\xa8cada de 1990. En la d\xc3\xa8cada del 2000 la seva poblaci\xc3\xb3 va oscil\xc2\xb7lar d\'entre els 37.000 i 48.000 habitants._NEWLINE_Segons el cens de 2005 realitzat pel INEGI, la poblaci\xc3\xb3 de la localitat era de 45.868 habitants (66,6% del municipi), dels quals 22.527 eren homes i 23.341 dones. Segons CONAPO, s\'espera una poblaci\xc3\xb3 de 54.676 el 2011._NEWLINE_El municipi al qual pertany la localitat tenia un \xc3\xadndex de desenvolupament hum\xc3\xa0 mitj\xc3\xa0 de 0,7745, la qual cosa la situava en el lloc 34 de l\'entitat en 2005, estant per sota de la mitjana estatal que fou de 0,8088 segons el PNUD el 2008.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 2000, d\'acord amb el citat Cens efectuat pel INEGI, la poblaci\xc3\xb3 de 5 anys i m\xc3\xa9s, que \xc3\xa9s cat\xc3\xb2lica ascendeix a 42.323 habitants, mentre que els no cat\xc3\xb2lics en el mateix rang d\'edats sumen 7.058  habitants.\n_START_SECTION_\nMunicipi de Valladolid\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat de Valladolid \xc3\xa9s el cap de municipi del municipi de Valladolid, un dels 106 municipis de Yucat\xc3\xa1n, que es troba a l\'orient de l\'estat i ocupa una superf\xc3\xadcie total de 1.081,27 km\xc2\xb2._NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit pol\xc3\xadtic, pertany al XI Districte Electoral Estatal de Yucat\xc3\xa1n, i a l\'I Districte Electoral Federal de Yucat\xc3\xa1n, sent seu de tots dos._NEWLINE_L\'any 2010, el municipi tenia una poblaci\xc3\xb3 de 74.217 habitants, la majoria d\'ells en el nucli municipal i en menor mesura en les localitats de Popol\xc3\xa1, Yalcob\xc3\xa1, Kanxoc, Xocen i Tikuch.\n_START_SECTION_\nOcupaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2micament activa de la localitat era de 19.468 habitants l\'any 2010, d\'aquests, 12.808 eren homes i 6.660 dones. No obstant aix\xc3\xb2, solament 18.890 persones es trobaven ocupades, sent 12.346 homes i 6.544 dones.\n_START_SECTION_\nSector primari\n_START_PARAGRAPH_\nAmb dades de l\'any 2000, el sector primari ocupa al 19% de la poblaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2micament activa del municipi . La major part de les activitats prim\xc3\xa0ries s\xc3\xb3n desenvolupades per productors locals.\n_START_SECTION_\nSector secundari\n_START_PARAGRAPH_\nEl sector secundari ocupa el 32% de la poblaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2micament activa del municipi .\n_START_SECTION_\nSector terciari\n_START_PARAGRAPH_\nEl sector terciari ocupava al 48% de la poblaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2micament activa del municipi\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sies\n_START_PARAGRAPH_\nA Valladolid hi ha sis esgl\xc3\xa9sies cat\xc3\xb2liques amb inter\xc3\xa8s arquitect\xc3\xb2nic o hist\xc3\xb2ric:\n_START_SECTION_\nSant Servaci o Sant Gervasi\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia m\xc3\xa9s famosa i important \xc3\xa9s enfront   la pla\xc3\xa7a i parc principal de Francisco Cant\xc3\xb2n,  comen\xc3\xa7ada a construir l\'any 1543, despr\xc3\xa9s de la fundaci\xc3\xb3 de Valladolid._NEWLINE_En arribar els conqueridors, la nit anterior a la diada de l\'assumpci\xc3\xb3 de La nostra Senyora, va ser canviada la veneraci\xc3\xb3 principal de l\'esgl\xc3\xa9sia, tot i conservar-se el seu culte a Sant Gervasi. La parr\xc3\xb2quia originalment constru\xc3\xafda al segle\xc2\xa0xvi, fou escenari d\'un sagnant crim al segle XVIII, per la qual cosa, a manera de desgreuge, el temple fou remodelat, reorientant la seva fa\xc3\xa7ana cap al nord. Es va conservar el p\xc3\xb2rtic de la fa\xc3\xa7ana principal que mirava, segons el costum, cap al ponent, amb les escultures de Sant Pere i Sant Pau.\n_START_SECTION_\nSant Bernad\xc3\xad de Siena\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple de Sant Bernad\xc3\xad de Siena est\xc3\xa0 al parc del barri de Sisal. Fou constru\xc3\xaft  l\'any 1552, any en el qual l\'arquitecte i religi\xc3\xb3s Juan de M\xc3\xa8rida (membre de l\'ordre dels frares de Francisco de Montejo). L\'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s d\'estil francisc\xc3\xa0 i la seva arquitectura \xc3\xa9s del tipus fortalesa medieval.\n_START_SECTION_\nSanta Ll\xc3\xbacia\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 al barri del mateix nom. Destaca l\'altura del seu sostre abovedat i la seva fa\xc3\xa7ana rematada per una actuaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica simple amb tres arcs que envolten les portes, llaurats amb motius vegetals. El temple \xc3\xa9s de ma\xc3\xa7oneria, amb sostre de volta i pis de mescla de cal\xc3\xa7. La sagristia t\xc3\xa9 sostre amb rollizos i s\xc3\xb2l de terra piconada. L\'atri que circumda el temple pels seus costats nord, sud i oest est\xc3\xa0 limitat amb una muralleta de ma\xc3\xa7oneria. El seu parc \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa9s visitats, ja que es respira un ambient familiar i de pau. _NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana de l\'esgl\xc3\xa9sia est\xc3\xa0 rematada per una element arquitect\xc3\xb2nic simple amb tres clars per a les campanes, els marcs de les portes estan llaurats en pedra amb motius vegetals. L\'\xc3\xbanica dada que es t\xc3\xa9 \xc3\xa9s que la seva construcci\xc3\xb3 \xc3\xa9s a principi del segle\xc2\xa0xvii.\n_START_SECTION_\nCandelaria\n_START_PARAGRAPH_\nSituada al carrer 44 cantonada amb el carrer 35, enfront de la pla\xc3\xa7a del mateix nom. Es venera a la Verge de la Candelaria, amb la diada del 2 de febrer. El conjunt consta de temple, una capella petita, un vest\xc3\xadbul, un portal suportat per arcs d\'estil moss\xc3\xa0rab i un pati amb arqueria circumdant. T\xc3\xa9 dues obertures per a campanes i dues rematades en el sostre que li donen aspecte de fortalesa. La capelleta est\xc3\xa0 disposada sobre la sagristia. El temple \xc3\xa9s d\'una sola nau; enfront a ella i abastant fins al zagu\xc3\xa0n de la casa cural, est\xc3\xa0 el petit portal d\'arcs moriscs que envaeix el carrer. T\xc3\xa9 a m\xc3\xa9s un atri petit al costat sud de tot el terreny. En el seu interior s\'aprecia el sostre de volta, p\xc3\xbalpit de fusta llaurada, retaule amb motius vegetals i n\xc3\xadnxols amb imatges.\n_START_SECTION_\nSant Joan de D\xc3\xa9u\n_START_PARAGRAPH_\nLocalitzada al carrer 40 enfront del petit parc del mateix nom, mesura uns 30 metres de llarg per 10 d\'ample. Caracteritzada per dues torres rematades per grans pilones de pir\xc3\xa0mides quadrangulars que flanquegen la fa\xc3\xa7ana._NEWLINE_Les parets laterals del temple s\xc3\xb3n s\xc3\xb2lides, amb petits merlets, tamb\xc3\xa9 de pedra, com la de Sant Gervasi, Sant Bernadi i Saint Lucia. La portada principal est\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 envoltada per un arc de mig punt; sobre aquest, una finestra del cor emmarcada amb pedra de pedrera i a dalt d\'aquestes tres petites finestres circulars rematades per una balustrada que connecta les dues torres. En el seu interior es troba un interessant retaule d\'estil salom\xc3\xb2nic amb motius vegetals, quatre n\xc3\xadnxols laterals i una pila baptismal de pedra llaurada. Actualment t\xc3\xa9 un petit atri amb reixat de ferro. Recentment fou remodelada cobrint les parets amb una mescla especial per a la seva protecci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nSanta Anna\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia situada al barri del mateix nom, t\xc3\xa9 un vitrall que es troba al capdavant de la fa\xc3\xa7ana, recentment incorporat al temple mitjan\xc3\xa7ant una recaptaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica._NEWLINE_Hi ha un parc enfront de l\'esgl\xc3\xa9sia en el qual, cada 13 de setembre, es commemora l\'heroica defensa de Chapultepec. Al centre del parc est\xc3\xa0 el monument als nens herois._NEWLINE_A la pla\xc3\xa7a que es troba enfront d\'aquesta esgl\xc3\xa9sia fou executat l\'any 1847, despr\xc3\xa9s de judici sumar\xc3\xadsimo, Manuel Antonio Ai, batab (cabdill) maya de Chichimil\xc3\xa1. Acusat de rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 en ser-li trobada una carta, segons el jutge Antonio Raj\xc3\xb3n, que li dirigia Cecilio Chi, en la qual suposadament es confabulaven per iniciar la Guerra de Castes. Finalment, ai fou penjat just davant l\'esgl\xc3\xa9sia.\n_START_SECTION_\nArtesanies\n_START_PARAGRAPH_\nEntre la diversitat d\'artesanies que es produeixen en la localitat es troba el l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'hamaques, confecci\xc3\xb3 de roba t\xc3\xadpica, brodats, joieria, talabarder i tallat de pedra.\n_START_SECTION_\nTradicions i Costums\n_START_PARAGRAPH_\nPer a les festivitats de tots els sants i fidels difunts s\'acostuma a col\xc2\xb7locar un altar en el lloc principal de la casa, on s\'ofereix als difunts el menjar que m\xc3\xa9s els agradava i el tradicional mucbil pollastre, acompanyat de atole de blat de moro nou, i xocolata batuda amb aigua. A les festes regionals els habitants ballen les jaranas, fent compet\xc3\xa8ncies entre els participants.\n_START_SECTION_\nVestits T\xc3\xadpics\n_START_PARAGRAPH_\nLes dones usen el senzill hipil, amb brodats que ressalten el tall quadrat del coll i la vora del vestit; aquest es col\xc2\xb7loca sobre el fust\xc3\xa1n, que \xc3\xa9s un mig fons arrissat subjecte a la cintura amb pretina de la mateixa tela; calcen sand\xc3\xa0lies i per protegir-se del sol es cobreixen amb un arrebossats. Els camperols, sobretot els ancians, vesteixen pantalons folgats de manta crua, samarreta botonada al capdavant, mandil de cot\xc3\xad i barret de palla._NEWLINE_Per a les vaqueries i festes principals, les dones s\'engalanen amb el terno, confeccionat amb fines teles, encaixos i brodats fets generalment a m\xc3\xa0 en punt de creu. Aquest es complementa amb llargues cadenes d\'or, aretes, rosari de coral o filigrana i arrebosso de Santa Mar\xc3\xada._NEWLINE_Els homes acostumen a vestir pantalons blancs de tall recte, filipina de fina tela, espardenyes i barrets de jipijapa, sense faltar el tradicional mocador vermell anomenat popularment paliacate, indispensable en ballar la jarana'