b'\n_START_ARTICLE_\nAPRA\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de l\'APRA (1931-1985)\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1931 Haya de la Torre va ser derrotat per mitj\xc3\xa0 d\'un frau pel coronel Luis Miguel S\xc3\xa1nchez Cerro, qui va imposar una dictadura que va reprimir l\'APRA. Persecucions, expulsions de parlamentaris i l\'empresonament de V\xc3\xadctor Ra\xc3\xbal Hay de la Torre van deslligar la Revoluci\xc3\xb3 de Trujillo on milers d\'apristes van ser afusellats per la dictadura. A pesar del seu assassinat per part d\'un aprista de condici\xc3\xb3 humil, la persecuci\xc3\xb3 va prosseguir als llarg dels 30 pels governs militars. En aquest moment l\'APRA encarnava una forta opci\xc3\xb3 de canvi pol\xc3\xadtic i social en el pa\xc3\xads per representar als treballadors costaners i urbans. L\'APRA va estar implicat en nombroses revoltes i assassinats pol\xc3\xadtics d\'aleshores._NEWLINE_En 1945 van participar en l\'alian\xc3\xa7a que va dur al poder a Jos\xc3\xa9 Luis Bustamante i Rivero. No obstant aix\xc3\xb2, la seva acci\xc3\xb3 va contribuir a afeblir al govern i la seva promoci\xc3\xb3 d\'errades mesures econ\xc3\xb2miques i les seves accions contra els dissidents (entre les quals la m\xc3\xa9s greu va ser la de l\'assassinat de Francisco Gra\xc3\xb1a, director del diari La Prensa en 1947), van dur a la caiguda de Bustamente i al cop d\'estat del general Manuel A. Odr\xc3\xada, qui els va perseguir pol\xc3\xadticament. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la sortida d\'Odria van sorprendre a molts per la seva col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb el govern conservador de Manuel Prado Ugarteche, fent marxa enrere al seu suport a les reformes socials. En 1962 Haya de la Torre va obtenir el triomf a les eleccions presidencials enfront de Fernando Bela\xc3\xbande Terry i Manuel A. Odr\xc3\xada, per\xc3\xb2 un cop d\'estat l\'hi va impedir ocupar el c\xc3\xa0rrec. Durant el r\xc3\xa8gim de Bela\xc3\xbande entre 1963 i 1968, van estar aliats amb Odr\xc3\xada, el seu antic enemic ultraderechista, i la seva oposici\xc3\xb3 va contribuir -ir\xc3\xb2nicament- a paralitzar moltes de les reformes com l\'agr\xc3\xa0ria, que en algun moment van promoure. _NEWLINE_En 1968 va arribar al poder el general Juan Velasco Alvarado, mitjan\xc3\xa7ant un cop d\'estat. Aquest, si b\xc3\xa9 va prohibir a l\'APRA, va realitzar moltes de les reformes que abans havien plantejat._NEWLINE_En 1978 V\xc3\xadctor Ra\xc3\xbal Haya de la Torre va tenir l\'oportunitat de presidir l\'Assemblea Constituent de 1978 la qual sancion\xc3\xa0 la constituci\xc3\xb3 de 1979. Aquesta provoc\xc3\xa0 importants canvis pol\xc3\xadtics i socials (la\xc3\xafcitat de l\'Estat, igualtat de drets d\'homes i dones, vot a analfabets i a partir dels 18 anys, entre altres) i de la qual en fou un important propulsor.\n_START_SECTION_\nPrimer Govern de l\'APRA\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbanic govern aprista fins a la data, presidit per Alan Garc\xc3\xada entre 1985 i 1990 va ser molt controvertit. Una fort\xc3\xadssima crisi econ\xc3\xb2mica va sacsejar al pa\xc3\xads, expressada en una inflaci\xc3\xb3 galopant (entre 2000 i 3000% al final del r\xc3\xa8gim) i una aguda devaluaci\xc3\xb3 de l\'inti, moneda creada pel mateix govern aprista per a contrarestar la devaluaci\xc3\xb3 del sol. La crisi va ser agreujada pel tancament dels pr\xc3\xa9stecs externs al Per\xc3\xba, decretat pel Fons Monetari Internacional en fracassar l\'intent d\'Alan Garc\xc3\xada de reduir el pagament del deute extern al deu per cent del valor de les exportacions. Aix\xc3\xad mateix, l\'intent d\'estatitzar la banca en 1987 va dur a enfrontaments amb l\'elit empresarial i inestabilitat econ\xc3\xb2mica. _NEWLINE_D\'altra banda, l\'acci\xc3\xb3 dels grups terroristes MRTA i Sendero Luminoso va cr\xc3\xa9ixer en aquest per\xc3\xadode. Aquests van realitzar nombrosos atemptats a Lima i altres ciutats a partir de 1989. L\'acci\xc3\xb3 de les forces de l\'ordre va ser summament inefica\xc3\xa7; aquestes van respondre, amb una campanya repressiva que va costar milers de vides (un dels casos m\xc3\xa9s notoris va ser la matan\xc3\xa7a en una pres\xc3\xb3, portada a terme el 19 de juliol, que van ser assassinats 300 presoners detinguts per terrorisme que s\'havien amotinat en les presons de San Juan de Lurigancho i El Front\xc3\xb3n) en el seu intent per posar ordre._NEWLINE_Diversos membres de l\'APRA, indignats amb els actes d\'aquest govern (implicat en nombrosos i sonats esc\xc3\xa0ndols de corrupci\xc3\xb3), van abandonar el partit.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de l\'APRA (1990-2006)\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els anys 1990 el Partit Aprista, a pesar del desprestigi del seu govern va assolir tenir la segona majoria en el Congr\xc3\xa9s de la Rep\xc3\xbablica del Per\xc3\xba (despr\xc3\xa9s del FREDEMO), la qual cosa no li va permetre a Alberto Fujimori portar a terme les seves reformes econ\xc3\xb2miques, ra\xc3\xb3 per la quel el 5 d\'abril de l\'any 1992 va donar un "auto-cop d\'estat". Durant aquests anys, l\'APRA no va poder participar del Congr\xc3\xa9s Constituent Democr\xc3\xa0tic per\xc3\xb2 s\xc3\xad que va assolir una considerable pres\xc3\xa8ncia en el Congr\xc3\xa9s de la Rep\xc3\xbablica del Per\xc3\xba en el per\xc3\xadode 1995-2000. En el 2001, despr\xc3\xa9s de l\'ensorrada del govern fujimorista, el l\xc3\xadder aprista Alan Garc\xc3\xada va retornar al pa\xc3\xads. En poques setmanes va assolir despla\xc3\xa7ar al tercer lloc la candidata Lourdes Flores. En el recompte final va assolir adjudicar-se la passada a la Segona volta electoral amb Alejandro Toledo Manrique, qui finalment el va derrotar.\n_START_SECTION_\nSegon Govern de l\'APRA\n_START_PARAGRAPH_\nEl candidat Alan Garc\xc3\xada va llan\xc3\xa7ar novament la seva candidatura a les eleccions generals de 2006 situant-se per molts mesos en el segon lloc, sent despla\xc3\xa7at per Ollanta Humala. A finals d\'abril de 2006, va assolir un empat amb Lourdes Flores, qui tamb\xc3\xa9 va ser despla\xc3\xa7ada per Ollanta Humala. El 9 d\'abril li va arrabassar el segon lloc a Lourdes Flores. Les eleccions van ser molt ajustades per\xc3\xb2 en una segona volta, Garc\xc3\xada P\xc3\xa9rez va derrotar Ollanta Humala, convertint-se per segona vegada en President de la Rep\xc3\xbablica del Per\xc3\xba. El seu govern compta l\'agost de 2006, amb 74% d\'aprovaci\xc3\xb3 ciutadana.'