b'\n_START_ARTICLE_\nMarmota de panxa groga\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nDe color marr\xc3\xb3-grisenc en tot el cos excepte en el pit groc, aquest animal mesura de 45 a 70 cent\xc3\xadmetres de llarg, variant el pes entre els 2 i 5 quilos segons l\'\xc3\xa8poca de l\'any. El m\xc3\xa0xim pes s\'aconsegueix al comen\xc3\xa7ament de l\'hivern, quan la marmota est\xc3\xa0 ben carregada de greix subcutani amb la finalitat de protegir-se del fred i alimentar-se durant el proc\xc3\xa9s d\'hibernaci\xc3\xb3. Els incisius sobresurten de la mand\xc3\xadbula i tenen un caracter\xc3\xadstic color vermell.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria natural\n_START_PARAGRAPH_\nLa marmota de panxa groga \xc3\xa9s un animal social, que viu amb diversos familiars en un cau subterrani prove\xc3\xaft de diverses cambres (amb menjadors, dormitoris i fins i tot "cambres de bany" separades). L\'entrada a aquestes sol situar-se sota alguna roca, amb la finalitat de camuflar-la de cara als seus depredadors t\xc3\xadpics com les guineus, llops i coiots. Alguns exemplars munten gu\xc3\xa0rdia asseguts sobre les roques o el s\xc3\xb2l, i tan aviat com albiren algun perill avisen als seus companys per mitj\xc3\xa0 d\'una esp\xc3\xa8cie de xiulades i refilades similars als dels ocells. El territori explotat per una fam\xc3\xadlia (entre 10 i 20 individus) pot aconseguir de 2.000 a 3.000 metres quadrats i incloure diversos caus que usen alternativament._NEWLINE_Generalment, les marmotes de panxa groga es reprodueixen per primera vegada als dos anys d\'edat, encara que al voltant del 25% de les femelles tenen la seva primera ventrada amb un nom\xc3\xa9s any. Poc despr\xc3\xa9s d\'acabar la hibernaci\xc3\xb3, al febrer o mar\xc3\xa7, cada mascle cava un nou cau en la qual viuen ell i les femelles que se li uneixin (podent arribar fins a 4). Aquestes parin una ventrada de 2 a 5 cries despr\xc3\xa9s de 30 dies de gestaci\xc3\xb3, i reben l\'ajuda del mascle en la seva crian\xc3\xa7a._NEWLINE_Aquesta esp\xc3\xa8cie \xc3\xa9s di\xc3\xbcrna. Passa la major part del temps alimentant-se de mat\xc3\xa8ria vegetal com a herba, fulles d\'arbustos, flors i fruits, encara que tamb\xc3\xa9 inclou alguns insectes (llagostes sobretot) i ous d\'aus en la seva dieta. No s\xc3\xb3n ca\xc3\xa7ades per l\'home, encara que de vegades els grangers maten als exemplars que saquegen les seves terres de cultiu.'