b'\n_START_ARTICLE_\nLiteratura danesa\n_START_PARAGRAPH_\nLa literatura danesa inclou les obres escrites en dan\xc3\xa8s. Els seus precedents inclouen les inscripcions r\xc3\xbaniques, com les que es troben a les pedres de Jelling i autors en llat\xc3\xad com Saxo Grammaticus (1150-1220), autor de la Gesta danorum, per\xc3\xb2 no s\'inicia com a tal fins a la baixa edat mitjana quan el llat\xc3\xad va iniciar el seu declivi, la forma m\xc3\xa9s habitual que prenia l\'expressi\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria d\'aquesta primera \xc3\xa8poca seria la de les can\xc3\xa7ons i les balades._NEWLINE_La reforma luterana, que propugnava la utilitzaci\xc3\xb3 de la llengua del poble com a vehicle de transmissi\xc3\xb3, va donar un gran impuls a la utilitzaci\xc3\xb3 del dan\xc3\xa8s, el 1550 destaca la publicaci\xc3\xb3 la B\xc3\xadblia de Cristi\xc3\xa0 III, una traducci\xc3\xb3 del Nou Testament dirigida per l\'humanista Christiern Pedersen._NEWLINE_Thomas Kingo (1634-1703) \xc3\xa9s conegut pels seus apassionats himnes religiosos que s\'enquadrarien dins del renaixentisme tard\xc3\xa0 amb inclinacions barroques. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s important l\'obra en prosa de Leonora Christina Ulfeldt (1621-1698), filla del rei Cristi\xc3\xa0 IV, destacant Jammersminde, una obra que no es publicaria fins a l\'any 1869. En el vessant po\xc3\xa8tic destaca Anders Bording (1619-1677) que va publicar durant 14 anys un peri\xc3\xb2dic mensual, el Den Danske Mercurius, en vers alexandr\xc3\xad._NEWLINE_L\'arribada a Dinamarca de les idees de la il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 va comportar una reafirmaci\xc3\xb3 del car\xc3\xa0cter nacional de la literatura danesa, Voltaire, Rousseau i Friedrich Klopstock van exercir una notable influ\xc3\xa8ncia sobre els autors danesos. D\'aquesta \xc3\xa8poca cal citar a Ludvig Holberg (1684-1754) com a l\'escriptor m\xc3\xa9s notable, sovint considerat el pare de la literatura danesa moderna, especialment conegut per les seves com\xc3\xa8dies. Tamb\xc3\xa9 en destaquen el poeta Hans Adolph Brorson (1694-1764) c\xc3\xa8lebre pels seus salms, el poeta i dramaturg Johannes Ewald (1743-1781), el poeta Jens Baggesen (1764-1826) i l\'escriptor sat\xc3\xadric i fil\xc3\xb2leg Andreas Heiberg (1758-1841)._NEWLINE_El romanticisme supos\xc3\xa0 l\'edat d\'or de la literatura danesa, Heinrich Steffens (1773-1845) va jugar un paper destacat en la difusi\xc3\xb3 de les idees rom\xc3\xa0tiques amb una s\xc3\xa8rie de confer\xc3\xa8ncies a l\'Elers\' Kollegium el 1802. Aquestes confer\xc3\xa8ncies tindrien una gran influ\xc3\xa8ncia sobre el poeta i dramaturg Adam Oehlenschl\xc3\xa4ger (1779-1850), que seria l\'introductor del romanticisme la literatura danesa amb obres cabdals com per exemple Digte (1803) o Poetiske Skrifter (1805). Altres autors importants dins d\'aquest corrent literari s\xc3\xb3n Steen Steensen Blicher (1782-1848), Bernhard Severin Ingemann (1789-1862), el novel\xc2\xb7lista Carsten Hauch (1790-1872) i Nicolai Frederick Severin Grundtvig (1783]-1872). Una segona generaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica estaria encap\xc3\xa7alada pel dramaturg Johan Ludvig Heiberg (1791-1860) i el poeta Henrik Hertz (1797-1870)._NEWLINE_Hans Christian Andersen (1805-1875) i S\xc3\xb8ren Kierkegaard (1813-1855) s\xc3\xb3n universalment reconeguts. Andersen \xc3\xa9s especialment conegut pels seus conte de fades escrits entre 1835 i 1872, per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s d\'obres tant populars com El vestit nou de l\'emperador, La petita venedora de llumins o L\'aneguet lleig tamb\xc3\xa9 va destacar en poesia i per la seva autobiografia Mit Livs Eventyr (El conte de la meva vida, 1855). Per la seva banda, Kierkegaard, fil\xc3\xb2sof i te\xc3\xb2leg, expressa a la seva obra un existencialisme cristi\xc3\xa0 oposat a l\'esgl\xc3\xa9sia oficial del seu pa\xc3\xads, entre les seves obres destaquen Enten-Eller (O aix\xc3\xb2 o all\xc3\xb2, 1843), Philosophiske Smuler (Engrunes filos\xc3\xb2fiques, 1844), Stadier paa Livets Vei (Estadis en el cam\xc3\xad de la vida, 1845) i Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift til de philosophiske Smuler (Postil\xc2\xb7la conclusiva i no cient\xc3\xadfica a les engrunes filos\xc3\xb2fiques, 1846)._NEWLINE_Georg Brandes (1842-1927) va ser el gran difusor de les idees del realisme i el naturalisme, dins d\'aquest corrent destaca el novel\xc2\xb7lista Jens Peter Jacobsen (1847-1885), difusor del darwinisme, amb obres com Marie Grubbe o Niels Lyhne que influirien en Rilke. Tamb\xc3\xa9 cal destacar el poeta Holger Drachmann (1846-1908), membre capdavanter del moviment naturalista Det Moderne Gennembrud._NEWLINE_Una figura fonamental del naturalisme, tamb\xc3\xa9 membre del moviment Det Moderne Gennembrud, \xc3\xa9s el novel\xc2\xb7lista Henrik Pontoppidan (1857-1943) que va rebre el Premi Nobel de Literatura el 1917 conjuntament amb Karl Adolph Gjellerup (1857-1919). Les principals novel\xc2\xb7les de Pontoppidan s\xc3\xb3n Det Forj\xc3\xa6ttede Land , ("La Terra Promesa", en tres volums 1891-1895), Lykke-Per ("Pere l\'Afortunat", en vuit volums 1898-1904), i De d\xc3\xb8des rige ("El regne dels morts", en cinc volums 1912-1916). Una altra gran figura que va seguir les idees de Georg Brandes \xc3\xa9s el poeta i dramaturg Jeppe Aakj\xc3\xa6r (1866-1930)._NEWLINE_Dins del corrent simbolista s\'inclouen Johannes J\xc3\xb8rgensen (1866-1956), el poeta Ludwig Holstein (1864-1943) i el novel\xc2\xb7lista Harald Kidde (1878-1918)._NEWLINE_Al segle XX destac\xc3\xa0 el novel\xc2\xb7lista Johannes Vilhelm Jensen (1873-1950), Premi Nobel de Literatura del 1944, entre les seves grans obres podem citar la novel\xc2\xb7la Kongens Fald (La caiguda del rei) publicada entre 1899 i 1902, una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de poemes publicada el 1906 Digte 1906 (Poemes 1906), i Den lange rejse (El llarg viatge, 1908-1922), una epopeia de sis novel\xc2\xb7les on desenvolupa les seves idees sobre l\'evoluci\xc3\xb3, que va ser publicada el 1938._NEWLINE_Altres autors importants del segle XX s\xc3\xb3n Martin Andersen Nex\xc3\xb8 (1869-1954), Nis Petersen (1879-1943), Karen Blixen (1885-1962, Jens Martin Alfred Hansen (1909-1955), Tom Kristensen (1893-1974), Hans Christian Branner (1903-1966), Morten Nielsen (1922-1944), Halfdan Rasmussen (1915-2002), Paul la Cour (1902-1956), Henrik Nordbrandt (1945), J\xc3\xb8rgen Gustava Brandt (1929-2006),, Kaj Munk (1898-1944), Kjeld Abell (1901-1961), Carl Erik Soya (1896-1983), Jacob Paludan (1896-1975), Peter Poulsen (1946), Tove Ditlevsen (1917-1976). Klaus Rifbjerg (1931), Ib Michael (1945), Dan Tur\xc3\xa8ll (1956-1993), Leif Davidsen (1950), Bjarne Reuter (1950), Peter H\xc3\xb8eg (1957), Jens Christian Gr\xc3\xb8ndahl (1959).'