b'\n_START_ARTICLE_\nDec\xc3\xb2rum\n_START_PARAGRAPH_\nDec\xc3\xb2rum (paraula llatina tradu\xc3\xafble per "l\'apropiat" o "l\'adequat") \xc3\xa9s un principi de la ret\xc3\xb2rica cl\xc3\xa0ssica, la po\xc3\xa8tica i la preceptiva dram\xc3\xa0tica, aix\xc3\xad com de l\'est\xc3\xa8tica i la teoria de l\'art, per designar l\'apropiat de la utilitzaci\xc3\xb3 d\'un estil o una forma per a l\'assumpte tractat. Tamb\xc3\xa9 s\'aplica per prescriure l\xc3\xadmits al comportament social que es considera adequat en cada situaci\xc3\xb3 segons les convencions socials. S\'utilitza directament en llat\xc3\xad en contextos art\xc3\xadstics i literaris (el DRAE recull aquest sentit en les accepcions 6, 7 i 8 de la paraula castellana "decoro")._NEWLINE_Tant Arist\xc3\xb2til (Poetica) com Horaci (Ars Poetica) van tractar la import\xc3\xa0ncia de l\'adequaci\xc3\xb3 de l\'estil al tema en cada g\xc3\xa8nere literari (\xc3\xa8pica, trag\xc3\xa8dia, com\xc3\xa8dia). Per a Horaci Mai l\'assumpte c\xc3\xb2mic permet / tr\xc3\xa0gics versos; ni l\'atro\xc3\xa7 convit / de Thiestes vulgars expressions, / com a narraci\xc3\xb3 c\xc3\xb2mica, tolera. / Cap d\'aquestes dues composicions / s\'a part dels seus l\xc3\xadmits i esfera._NEWLINE_El pintor classicista Nicolas Poussin, per justificar un tractament sobri d\'una escena b\xc3\xadblica que habitualment es representava amb pres\xc3\xa8ncia d\'animals ex\xc3\xb2tics com s\xc3\xb3n els camells (Rebeca i Eliecer), va argumentar: No cal barrejar l\'estil frigio amb l\'estil dorio, met\xc3\xa0fora musical que permet comprovar que no nom\xc3\xa9s la literatura i les arts pl\xc3\xa0stiques, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 la musicologia t\xc3\xa9 la seva pr\xc3\xb2pia versi\xc3\xb3 del dec\xc3\xb2rum._NEWLINE__NEWLINE_Encara que una posici\xc3\xb3 "decorosa" no t\xc3\xa9 per qu\xc3\xa8 coincidir amb una posici\xc3\xb3 pudorosa (nom\xc3\xa9s seria aix\xc3\xad en el cas que els personatges o l\'ambient representat aix\xc3\xad ho exigissin), la repressi\xc3\xb3 del nu en l\'art, especialment a partir del Concili de Trento (1545-1563), es va convertir en una obsessi\xc3\xb3 que va identificar tots dos termes, arribant a extrems com la mutilaci\xc3\xb3 d\'est\xc3\xa0tues cl\xc3\xa0ssiques, que els seus genitals es van cobrir amb fulles, o la intervenci\xc3\xb3 de Daniele da Volterra il Braghettone sobre El Judici Final de Miquel \xc3\x80ngel (1564)._NEWLINE_Tampoc s\'identifica el dec\xc3\xb2rum amb la mod\xc3\xa8stia, com proven les posis orgulloses o displicentes de la denominada Grand Manner del retrat angl\xc3\xa8s, en el que van rivalitzar\xc2\xa0Joshua Reynolds i Thomas Gainsborough.'