b"\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Leiria-F\xc3\xa0tima\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Di\xc3\xb2cesi de Leiria va ser erigida el 22 de maig de 1545 mitjan\xc3\xa7ant la butlla  Pro excellenti del Papa Pau III, amb territori desmembrat de la di\xc3\xb2cesi de Coimbra i el priorat lliure de Santa Maria de Leiria. Va ser nomenat com a primer bisbe Br\xc3\xa1s de Barros, darrer prior de Santa Maria._NEWLINE_Inicialment va ser erigida com a catedral l'esgl\xc3\xa9sia de Nossa Senhora da Pena, , esgl\xc3\xa9sia matriu de la ciutat episcopal, tot i que era massa petit per a les necessitats de culte. La catedral actual es va construir entre 1550 i 1574._NEWLINE_El 1585 la di\xc3\xb2cesi es va ampliar mitjan\xc3\xa7ant la incorporaci\xc3\xb3 de les parr\xc3\xb2quies de S\xc3\xa3o Vicente de Aljubarrota, Alvados, Arrimal, Sei\xc3\xa7a, F\xc3\xa1tima, Freixianda, Juncal, Mendiga, Minde, Olival, Our\xc3\xa9m, Porto de M\xc3\xb3s i Serro Ventoso. Una expansi\xc3\xb3 posterior va tenir lloc el 9 d'octubre de 1614, quan es van afegir les parr\xc3\xb2quies Nossa Senhora dos Prazeres de Aljubarrota i d'Alpedriz, segons el que preveia la butlla Decet Romanum Pontificem del Papa Pau V. Aquests territoris annexats a Leiria van ser en ambd\xc3\xb3s casos presos del Patriarcat de Lisboa._NEWLINE_En 1640 el bisbe Pere Barbosa d'E\xc3\xa7a es va veure obligat a fugir de la di\xc3\xb2cesi despr\xc3\xa9s de la revoluci\xc3\xb3 de la independ\xc3\xa8ncia portuguesa, refugiant-se a Castella i morint el mateix any. En els anys seg\xc3\xbcents el bisbe Diogo de Sousa, nomenat per Joan IV i Jer\xc3\xb3nimo de Mascarenhas nomenat per Felip IV no van rebre el reconeixement papal i la di\xc3\xb2cesi romangu\xc3\xa9 vacant._NEWLINE_Br\xc3\xa1s de Barros celebr\xc3\xa0 el primer s\xc3\xadnode dioces\xc3\xa0 el 1549. Altres s\xc3\xadnodes van ser organitzats per Pedro de Castilho en 1598, per Jos\xc3\xa9 Alves Correia da Silva en 1943, i Serafim de Sousa Ferreira e Silva de 1995 a 2002._NEWLINE_En 1672 el bisbe Pere Vieira da Silva va fundar el seminari dioces\xc3\xa0._NEWLINE_La invasi\xc3\xb3 francesa del 1807 va tenir conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies tr\xc3\xa0giques en la vida de la di\xc3\xb2cesi, ja que va estar acompanyada per la destrucci\xc3\xb3 de la major part dels edificis religiosos (el palau del bisbe, monestirs, esgl\xc3\xa9sies) i el saqueig de les rendes eclesi\xc3\xa0stiques._NEWLINE_Un altre cop per a la di\xc3\xb2cesi va ser la supressi\xc3\xb3 dels ordes religioses decretat pel ministre Joaquim Ant\xc3\xb3nio de Aguiar en 1834. Aquell mateix any s va tancar el seminari, que va ser novament restaurat el 1850._NEWLINE_El 30 de setembre de 1881 va ser suprimida dins de la reorganitzaci\xc3\xb3 territorial de les di\xc3\xb2cesis de Portugal, amb la butlla Gravissimum Christi del Papa Lle\xc3\xb3 XIII: el seu territori es va dividir entre la di\xc3\xb2cesi de Coimbra i el Patriarcat de Lisboa._NEWLINE_En les primeres d\xc3\xa8cades del segle XX es va organitzar a la di\xc3\xb2cesi un moviment restauracionista, fins i tot com a reacci\xc3\xb3 a la pol\xc3\xadtica anticlerical de la primera rep\xc3\xbablica. Aquest moviment tamb\xc3\xa9 es va sentir encoratjat per les aparicions de F\xc3\xa0tima entre el 13 de maig i el 13 d'octubre de 1917. El 17 de gener de 1918 la di\xc3\xb2cesi va ser restablerta amb la butlla Quo vehementius del Papa Benet XV. En 1921 se li va concedir la celebraci\xc3\xb3 de la missa en el lloc de les aparicions, el primer pas de la construcci\xc3\xb3 del santuari de F\xc3\xa0tima, que es realitzaria durant la seg\xc3\xbcent d\xc3\xa8cada, fins a l'aprovaci\xc3\xb3 del culte de la Mare de D\xc3\xa9u de F\xc3\xa0tima can\xc3\xb2nicament el 13 d'octubre de 1930._NEWLINE_El 25 de mar\xc3\xa7 de 1957 la di\xc3\xb2cesi ha incorporat la parr\xc3\xb2quia de Formigais, que des de 1881 havia estat sotmesa al Patriarcat de Lisboa._NEWLINE_El 3 de desembre de 1962, mitjan\xc3\xa7ant el breu Miris modis auctus, el Papa Joan  XXIII va declarar la Mare de D\xc3\xa9u de F\xc3\xa0tima patrona principal de la di\xc3\xb2cesi, juntament amb Sant Agust\xc3\xad d'Hipona, bisbe i doctor de l'Esgl\xc3\xa9sia ._NEWLINE_Del 13 de maig de 1984 va assumir el nom actual amb la butlla Qua pietate del Papa Joan Pau II._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia del santuari de Fatima ha estat motiu de diverses visites papals la di\xc3\xb2cesi: Pau VI en 1967, Joan Pau II en 1982 , en 1991 i en 2000; Benet XVI en 2010 i Francesc el 2017."