b"\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb2tova\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc3\xa7at damunt d'un tossal, a la vora dreta del Vernissa, \xc3\xa9s un poble de tr\xc3\xa0nsit entre el pla al\xc2\xb7luvial i la muntanya. El seu nucli originari era allargat i caminer. S'estructurava a la vora del cam\xc3\xad reial que arribava des de Gandia tocant un flanc de la casa senyorial o palau; esquema que es repeteix amb la carretera d'Albaida des de mitjan segle XX. Situat en la zona meridional de la prov\xc3\xadncia de Val\xc3\xa8ncia, al peu dels contraforts meridionals de la Serra Grossa, \xc3\xa9s drenat pel riu de Vernissa, que travessa el terme d'W a E. El relleu presenta dues parts ben diferenciades: la part sud-est est\xc3\xa0 ocupada per una plana al\xc2\xb7luvial constitu\xc3\xafda pels arrossegaments del riu Vernissa i el seu afluent per la dreta el barranc de les Daies, el qual s'uneix al d'Alfauir poc abans d'arribar al Vernissa. El sector forestal, en part cobert de pinedes, ocupa unes dues terceres parts del territori. La part m\xc3\xa9s baixa, pr\xc3\xb2xima al riu, \xc3\xa9s dedicada al regadiu quasi en la seva totalitat: 200 ha de tarongers; el sec\xc3\xa0 es redueix a 25 ha (oliveres, garrofers, vinya i ametllers). Hi ha magatzems de preparaci\xc3\xb3 de fruita i el pol\xc3\xadgon industrial Les Masses._NEWLINE_El municipi compr\xc3\xa8n l'antic castell i terme de Borr\xc3\xb3, amb l'enclavament de l'Erm proper al Monestir de Sant Jeroni de Cotalba._NEWLINE_El clima \xc3\xa9s mediterrani pluj\xc3\xb3s, amb molta humitat tant en hivern com en estiu. Les pluges, encara que s\xc3\xb3n prou abundants es concentren a la tardor. _NEWLINE_El terme municipal de R\xc3\xb2tova limita amb les seg\xc3\xbcents localitats: Ador, Alfauir, Almiser\xc3\xa0, Llutxent i Palma de Gandia, totes elles de la prov\xc3\xadncia de Val\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seu terme abunden les troballes de restes prehist\xc3\xb2riques, entre les quals destaquen la cova de les Rates Penades, l'abric de la Penya Roja, la cova del Barranc Blanc i altres recers en proc\xc3\xa9s d'estudi. Va apar\xc3\xa8ixer una l\xc3\xa0pida romana, ara al Museu Arqueol\xc3\xb2gic de Gandia (MAGA), en construir les cases de darrere de l'Esgl\xc3\xa9sia, potser en relaci\xc3\xb3 a la vil\xc2\xb7la situada entre R\xc3\xb2tova i Alfauir. _NEWLINE_Al llarg de la baixa edat mitjana hi va haver pobladors cristians que convivien amb els musulmans. Dins de l'antic terme del castell de Borr\xc3\xb3, havia de subjectar-se, aix\xc3\xb2 no obstant, a la jurisdicci\xc3\xb3 superior del castell de Palma. En el comen\xc3\xa7ament del XV, el seu senyor, Joan de Fluvi\xc3\xa0, va tenir un gran projecte hidr\xc3\xa0ulic per millorar la s\xc3\xa9quia comuna de R\xc3\xb2tova i Alfauir i va acordar amb els jer\xc3\xb2nims de Cotalba la utilitzaci\xc3\xb3 de les aig\xc3\xbces del Vernissa. Des de 1546 es regeix per la carta de poblaci\xc3\xb3 atorgada per Pere de Figuerola. Al capdavall, R\xc3\xb2tova era un dels pocs senyorius que havia escapat a la cobd\xc3\xadcia dels Borja, el qual canviava de mans amb una gran velocitat. Propietat de la fam\xc3\xadlia Vich en entrar al XVI, passaria despr\xc3\xa9s als Polop, als Baiarri, als Balaguer i finalment a mans de Josep Faus, qui el compra en la darrera d\xc3\xa8cada del segle XVII. L'any 1800, el seu descendent Lloren\xc3\xa7 Bou de Penyarroja aconsegueix el t\xc3\xadtol de comte de R\xc3\xb2tova. _NEWLINE_Tenia una demografia limitada (18 cases habitades el 1646), unes rendes minses i escasses possibilitats d'expansi\xc3\xb3, voltat com estava per senyorius vinculats als jer\xc3\xb2nims. No obstant aix\xc3\xb2, en el segle XVIII es va consolidar com el nucli m\xc3\xa9s important entre els pobles de la Vall del Vernissa. En la d\xc3\xa8cada dels vint del darrer segle va tenir lloc un cert creixement i es va obrar el barri de la Salut, per\xc3\xb2 en conjunt, les darreres d\xc3\xa8cades han estat d'estancament i fins i tot recessi\xc3\xb3._NEWLINE_La parr\xc3\xb2quia s'independitz\xc3\xa0 de Palma el 1535. Aleshores, el prior de Sant Jeroni s'obligava a posar un sacerdot secular per instruir els moriscos de Castellonet i Almiser\xc3\xa0. Li pertanyien aquests com a ajudes de primera i Alfauir com a annex. Per aquells anys va ser rector el que despr\xc3\xa9s esdevindr\xc3\xa0 el venerable Miguel L\xc3\xb3pez de Grez, d'origen navarr\xc3\xa8s. Des del Monestir de Sant Jeroni de Cotalba, despr\xc3\xa9s de la desamortitzaci\xc3\xb3, es traslladen la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u de la Salut i el retaule major. La Verge de la Salut, procedent d'Onil, havia estat duta al monestir a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'una epid\xc3\xa8mia esdevinguda el 1752. Actualment, la parr\xc3\xb2quia encara conserva Alfauir com a annex. T\xc3\xa9 partides sacramentals des de 1620, corresponents a tots els pobles de la conca del Vernissa. Des de 1767, solament de R\xc3\xb2tova i Alfauir. L'Arxiu Municipal engega les seues s\xc3\xa8ries des de mitjan segle XIX.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3, que havia tingut un increment fort al llarg del segle XIX, va tornar a cr\xc3\xa9ixer des del 1950 amb l'ampliaci\xc3\xb3 de l'\xc3\xa0rea regada. Despr\xc3\xa9s s'ha estancat. Any 2006: 1.285 habitants\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva economia es va centrar en la pansa i posteriorment en la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 i exportaci\xc3\xb3 de taronges. Avui, molts dels seus ve\xc3\xafns treballen en empreses situades a Gandia i els seus voltants. Al poble hi ha el pol\xc3\xadgon industrial les Masses. El cultiu de regadiu \xc3\xa9s majoritari. La riquesa ramadera se centra en el bestiar bov\xc3\xad i les gallines repartides entre granges av\xc3\xadcoles."