b'\n_START_ARTICLE_\nLlegenda de l\'Encantada\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme \xe2\x80\x9cencantada\xe2\x80\x9d \xc3\xa9s bastant habitual en la topon\xc3\xadmia espanyola i, normalment, sol designar el lloc concret on es produeix la seva aparici\xc3\xb3. G\xc3\xa1lmez de Fuentes considera aquest top\xc3\xb2nim com una explicaci\xc3\xb3 o adaptaci\xc3\xb3 a posteriori del terme prerom\xc3\xa0 *kanto (pedra, riba pedregosa). Un altre paral\xc2\xb7lelisme \xc3\xa9s que, en aquests llocs, solen existir jaciments arqueol\xc3\xb2gics, per la qual cosa es considera un indicador bastant fiable en la prospecci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via._NEWLINE_Moltes vegades el top\xc3\xb2nim sol presentar-se sota la forma \xe2\x80\x9cmora encantada\xe2\x80\x9d el que pot induir a creure que els jaciments s\xc3\xb3n d\'\xc3\xa8poca hispanomusulmana. No \xc3\xa9s cert, de fet molts d\'ells solen ser anteriors i posen de manifest una perviv\xc3\xa8ncia de substrats culturals que reflecteixen l\'antiguitat i el record hist\xc3\xb2ric del lloc._NEWLINE_L\'explicaci\xc3\xb3 a aquestes suposades mores (que es tracta d\'una adaptaci\xc3\xb3 al castell\xc3\xa0 del gallec mouras que designa a les encantades de Gal\xc3\xadcia i Portugal) pot estar relacionat amb el terme prerom\xc3\xa0 *mor (t\xc3\xbamul, munt de pedres) i, al seu torn, amb els morres, poblats t\xc3\xadpics del Bronze Manxec. Tampoc est\xc3\xa0 molt lluny, etimol\xc3\xb2gicament, d\'aquestes mores i moures el nom de la deessa basca Mari.\n_START_SECTION_\nVersions\n_START_PARAGRAPH_\nEn ess\xc3\xa8ncia, la llegenda narra l\'aparici\xc3\xb3 d\'una bell\xc3\xadssima jove pentinant la seva llarga cabellera amb una pinta d\'or, entorn de la Nit de Sant Joan i a la rodalia d\'un castell, cova o un altre paratge natural carregat de fort simbolisme. La trobada amb ella pot suscitar un encantament de l\'espectador que, generalment, sol ser un pastor o agricultor. Algunes de les diferents versions del mite s\xc3\xb3n:\n_START_SECTION_\nCoy\n_START_PARAGRAPH_\nEn la nit de Sant Joan una princesa mora vestida de blanc i amb llarg cabell surt de la cova de la "Encant\xc3\xa1" a pentinar-se i rentar-se la cara al brollador de la Fuente. Antany la gent no sortia al carrer aquesta nit pel temor a quedar encantat. La cova es troba en el Cabezo de la Encant\xc3\xa1, on existeixen restes d\'una antiga torre de vigil\xc3\xa0ncia de l\'\xc3\xa8poca medieval que al costat del castell de Coy formaven part de construccions defensives de Camp Coy.\n_START_SECTION_\nManzanares el Real. La Pedrosa\n_START_PARAGRAPH_\nLa Cueva de la Mora en la Pedriza, Manzanares el Real, (Madrid), recorda a hist\xc3\xb2ries que es repeteixen al llarg de la geografia espanyola que hi ha hagut possiblement a la llarga ocupaci\xc3\xb3 musulmana. Existeix una altra llegenda amb aquest t\xc3\xadtol, recollida per G. A. B\xc3\xa9cquer en les seves Llegendes, situat en la localitat navarresa de Fitero._NEWLINE_La cova, de dif\xc3\xadcil acc\xc3\xa9s, es troba prop del refugi Giner de los R\xc3\xados, concretament enfront de la seva fa\xc3\xa7ana principal i a l\'est de la Pe\xc3\xb1a Sirio. Sembla que la filla d\'un ric \xc3\xa0rab va quedar embarassada d\'un jove cristi\xc3\xa0. Davant aquesta situaci\xc3\xb3 va ser segrestada i retinguda pels seus familiars musulmans a l\'interior d\'aquesta cova. Van passar els anys i el cavaller cristi\xc3\xa0 no va tornar m\xc3\xa9s, malgrat l\'anhelada espera per part de la jove, per la qual cosa, segons les creences de la gent, de tant en tant, l\'\xc3\xa0nima de la rancorosa jove ronda vagant entre les formacions rocoses i tarteres tractant de buscar al seu amor perdut.\n_START_SECTION_\nRojals\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Encant\xc3\xa1 \xc3\xa9s una llegenda tradicional de Rojals, un poble de la Vega Baixa del Segura a la prov\xc3\xadncia d\'Alacant. La hist\xc3\xb2ria explica que fa ja bastants segles, en l\'\xc3\xa8poca medieval, una princesa \xc3\xa0rab anomenada Zulaida o Zoraida s\'enamora d\'un pr\xc3\xadncep cristi\xc3\xa0, provocant les ires del seu pare, el rei moro, que la maleeix a viure per sempre encantada dins de la muntanya rodona anomenada Cabezo Soler, al costat del riu Segura, en el cam\xc3\xad que va del poble de Rojals a Guardamar. Tots els anys, i nom\xc3\xa9s en la Nit de Sant Joan, l\'Encant\xc3\xa1 s\'apareix en el Cabecico Soler perqu\xc3\xa8 alg\xc3\xba l\'alliberi. Si algun home valent es troba amb ella, l\'Encant\xc3\xa1 li demanar\xc3\xa0 que la porti en bra\xc3\xa7os fins al riu Segura per banyar els seus peus i aix\xc3\xad poder trencar el malefici. Per\xc3\xb2 per a l\'home que la porta, l\'Encant\xc3\xa1 es fa cada vegada m\xc3\xa9s pesada, per no esmentar als monstres que surten a la seva trobada, provocant que el pobre valent caigui defallit al s\xc3\xb2l deixant anar a la princesa i carregant al seu torn amb una nova maledicci\xc3\xb3, la de morir trepitjant-se la llengua._NEWLINE_Aquesta llegenda ha estat recordada gr\xc3\xa0cies a la tradici\xc3\xb3 oral i a la novel\xc2\xb7litzaci\xc3\xb3 de l\'escriptor Fausto Cartagena. Tamb\xc3\xa9 existeix una obra teatral escrita per Salvador Garc\xc3\xada Aguilar, que va ser dirigida amb gran \xc3\xa8xit pel fam\xc3\xb3s director Alberto Gonz\xc3\xa1lez Vergel i un migmetratge amb t\xc3\xadtol La Llegenda de l\'Encant\xc3\xa1, dirigit per Francisco Jorge Mora Garc\xc3\xada i Joaqu\xc3\xadn Manuel Murcia Meseguer en l\'any 2002 i que va obtenir l\'Esment Especial en la seva categoria en el Festival Internacional de Cinema Cinema Jove de Val\xc3\xa8ncia. Anys despr\xc3\xa9s, el compositor Francisco Jorge Mora Garc\xc3\xada, va compondre diverses peces instrumentals i corals inspirades en la llegenda de l\'Encant\xc3\xa1 (\xc2\xabNit de Sant Joan\xc2\xbb, \xc2\xabTema de Zulaida\xc2\xbb, \xc2\xabBatalla en el Cabezo Soler\xc2\xbb,\xe2\x80\xa6).\n_START_SECTION_\nGeneral\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de l\'encantada, en si mateixa, enfonsa les seves arrels en un temps en qu\xc3\xa8 els coneixements i la pr\xc3\xb2pia hist\xc3\xb2ria de les societats humanes es transmetia de manera oral i reflecteixen manifestacions del passat de dif\xc3\xadcil explicaci\xc3\xb3 avui dia. L\'Encantada recorda a les nimfes de la mitologia grega (figures femenines joves de gran bellesa que s\'apareixen al costat de l\'aigua). En moltes d\'elles tamb\xc3\xa9 es poden intuir els precedents dels contes infantils (joves de gran bellesa f\xc3\xadsica i espiritual s\xc3\xb3n encantades per algun poder maligne i queden tot esperant algun heroi valer\xc3\xb3s que trenqui el seu encanteri amb una bella acci\xc3\xb3). Les similituds entre els relats suggereixen un contacte cultural, potser des de la prehist\xc3\xb2ria._NEWLINE_Les trobades amb Mari, les moures i les encantades, en general, no s\xc3\xb3n positius per a l\'espectador; encara que existeix una certa graduaci\xc3\xb3 entre el terrible car\xc3\xa0cter de Mari i la possibilitat de quedar fetillat o fetillada de les encantades. Moltes d\'aquestes \xc3\xbaltimes donen la possibilitat de la salvaci\xc3\xb3 per a les persones que es troben amb elles triant un, entre diversos objectes; si b\xc3\xa9 \xc3\xa9s ressenyable el car\xc3\xa0cter d\'alguna d\'elles, com la de Villarrobledo, que la seva sola mirada (en clara al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a les lamies i la Santa Compa\xc3\xb1a) li pot servir per alliberar-se i deixar a l\'infeli\xc3\xa7 espectador ocupant el seu lloc.'