b'\n_START_ARTICLE_\nObres de Miquel \xc3\x80ngel a Siena\n_START_PARAGRAPH_\nLes obres de Miquel \xc3\x80ngel a Siena s\xc3\xb3n les quatre escultures realitzades en marbre que representen a sant Pau, sant Pere, sant Gregori i sant Agust\xc3\xad -anteriorment sant Pius- per enc\xc3\xa0rrec de l\'aleshores cardenal Francesco Todeschini Piccolomini per a l\'altar de la fam\xc3\xadlia Piccolomini a la catedral de Siena. L\'execuci\xc3\xb3 de l\'altar va ser fet per Andrea Bregno, tamb\xc3\xa9 de marbre de Carrara, entre els anys 1481 i 1485, i la intervenci\xc3\xb3 de Miquel \xc3\x80ngel es va realitzar entre 1501 i 1504.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl cardenal Francesco Todeschini Piccolomini, m\xc3\xa9s tard papa Pius III, volia construir un altar monumental per dedicar una gran obra art\xc3\xadstica al seu oncle el papa Pius II, per celebrar simult\xc3\xa0niament la pres\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica i cultural de la fam\xc3\xadlia Piccolomini a Siena i la creaci\xc3\xb3 d\'un lloc de sepultura per a ell -de fet va ser enterrat al Vatic\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la seva elecci\xc3\xb3 com a pont\xc3\xadfex-. El lloc escollit pel cardenal va ser l\'antic altar dels sabaters, dedicat a la Nativitat de Maria. Els sabaters van acordar donar el lloc per al cardenal sempre que aix\xc3\xb2 els repercut\xc3\xads un altre espai interior de la c\xc3\xbapula. La falta d\'espai disponible, tanmateix, va obligar als sabaters a posar-se d\'acord en compartir el patrocini de l\'objecte espacial amb el cardenal. _NEWLINE_El cardenal va contractar per la construcci\xc3\xb3 de l\'altar a l\'escultor i arquitecte llombard Andrea Bregno, que va treballar des de 1481 a 1485, signant com \xc2\xabOpus Andreae Mediolanensis MCCCCLXXXV\xc2\xbb sota el n\xc3\xadnxol central de l\'\xc3\xa0tic on avui es troba la Mare de D\xc3\xa8u amb l\'Infant. Tanmateix, Andrea Bregno no va arribar a acabar el retaule de marbre central que era per emmarcar la pintura una Verge de la Humilitat realitzada per Paolo di Giovanni Fei (ca. 1390 ), i catorze escultures que omplirien diverses forn\xc3\xadcules i els espais per damunt de l\'\xc3\xa0tic que tamb\xc3\xa9 s\'inclo\xc3\xafen en el projecte original, per\xc3\xb2 al voltant de 1486 l\'artista, amb seixanta-vuit anys, va tenir un col\xc2\xb7lapse f\xc3\xadsic i potser tamb\xc3\xa9 una crisi d\'inspiraci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica. L\'artista va tornar a Roma, deixant l\'altar sense acabar, solament els seus ajudants encara treballaven en el retaule de marbre que es va col\xc2\xb7locar en el centre de la capella per allotjar la pintura de la Verge de la Humilitat. _NEWLINE_El cardenal Todeschini Piccolomini es va veure obligat a cercar un escultor per al proc\xc3\xa9s de la realitzaci\xc3\xb3 de les catorze escultures, va confiar aquest enc\xc3\xa0rrec a Pietro Torrigiano (1488-1489). Per\xc3\xb2 d\'aquest escultor solament un sant Francesc que es troba a la part superior de l\'altar a l\'esquerra, el contracte de l\'escultor amb el cardenal es va interrompre sense saber el motiu. Aquesta situaci\xc3\xb3 va fer que el cardenal hagu\xc3\xa9s de tornar a cercar un nou artista. _NEWLINE_Al final del segle XVIII es va col\xc2\xb7locar en el n\xc3\xadnxol central de l\'\xc3\xa0tic l\'est\xc3\xa0tua de la Mare de D\xc3\xa9u amb l\'Infant, considerat fins fa poc un treball primerenc de Jacopo della Quercia i m\xc3\xa9s tard la cr\xc3\xadtica l\'ho ha donat com a propi de Giovanni di Cecco (1371). L\'est\xc3\xa0tua va venir de l\'altar de San Tommaso d\'Aquino i, abans d\'aix\xc3\xb2, de l\'altar de San Jacopo Interciso, tots dos de la catedral de Siena.\n_START_SECTION_\nContracte amb Miquel \xc3\x80ngel\n_START_PARAGRAPH_\nEl 19 de juny de 1501, a trav\xc3\xa9s de la intervenci\xc3\xb3 del banquer Jacopo Galli, va ser contractat el jove Michelangelo Buonarroti, nou-vingut d\'una estan\xc3\xa7a a Roma amb el gran \xc3\xa8xit d\'haver tallat la gran Pietat del Vatic\xc3\xa0. En el contracte es va estipular quina era tasca a portar a terme: \xc2\xabfare figure quindici di marmo carrarese novo, candido et blanco et non venoso\xc2\xbb" (fer quinze figures de marbre de Carrara nou, c\xc3\xa0ndid i blanc i no ven\xc3\xb3s). El preu es va estipular en 500 ducats d\'or, 33 i un ter\xc3\xa7 per est\xc3\xa0tua._NEWLINE_Quan Michelangelo es va posar a treballar a Siena va comen\xc3\xa7ar a tenir d\'altres ofertes escult\xc3\xb2riques ambicioses, en primer lloc la d\'esculpir el David per a Flor\xc3\xa8ncia (contracte del 16 d\'agost de 1501), el que va fer que l\'empresa de Siena ja no l\'interess\xc3\xa9s tant. L\'artista va comen\xc3\xa7ar a sentir aquest treball com una mica secund\xc3\xa0ri i a treballar de manera intermitent. El 1503 el cardenal va ser escollit papa, per\xc3\xb2 va morir despr\xc3\xa9s de solament 26 dies. Els seus hereus van realitzar amb Michelangelo, un nou acord per a entregar quatre escultures amb data 11 d\'octubre 1504, i aix\xc3\xad l\'altar es va enriquir amb les quatre est\xc3\xa0tues que es troben dintre dels n\xc3\xadnxols laterals inferiors, van ser constru\xc3\xafdes amb l\'ajut del seu taller. Malgrat les reiterades peticions d\'Antonmaria Piccolomini el 1537 no van ser lliurades cap m\xc3\xa9s escultura de les previstes. Finalment l\'arquebisbe de Siena Francesco Bandini Piccolomini, el 1561 va cancel\xc2\xb7lar el contracte amb l\'artista. De llavors en\xc3\xa7\xc3\xa0 van deixar d\'estar interessats en l\'altar Piccolomini, que es va mantenir per sempre inacabat.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estructura arquitect\xc3\xb2nica de l\'altar es basa en la realitzada per Bregno a Santa Maria del Popolo a Roma, amb un n\xc3\xadnxol que cont\xc3\xa9 el veritable altar, i est\xc3\xa0 envoltat d\'un arc de triomf. La decoraci\xc3\xb3 en baix relleu est\xc3\xa0 plena de m\xc3\xbaltiples ornamentacions com ara fistons, garlandes, cistelles de fruites, gerros, cornuc\xc3\xb2pies, palmeres, l\xc3\xa0mpades, caps alats, dofins, tridents, escuts, etc. Els motius de mitja lluna, amb refer\xc3\xa8ncia a l\'emblema de la fam\xc3\xadlia Piccolomini, s\xc3\xb3n innombrables. La cura de la decoraci\xc3\xb3 disminueix amb  l\'altura, per\xc3\xb2 les parts inferiors s\xc3\xb3n d\'alta qualitat. _NEWLINE_Als costats, per damunt dels emblemes dels propietaris, hi ha un registre doble de n\xc3\xadnxols emmarcats per pilastres, on es troben les est\xc3\xa0tues. Altres dos n\xc3\xadnxols similars es troben en l\'\xc3\xa0tic, amb un n\xc3\xadnxol central m\xc3\xa9s gran a dosaig\xc3\xbces, on es troba l\'est\xc3\xa0tua de la Mare de D\xc3\xa8u amb l\'Infant de Giovanni di Cecco provinent d\'un altar m\xc3\xa9s antic.(1371); l\'escultura col\xc2\xb7locada al \xc3\xbaltim pis de la part esquerra, \xc3\xa9s la corresponent a Sant Francesc realitzada per Pietro Torrigiano, probablement retocada per Miquel \xc3\x80ngel per adaptar-la a les seves escultures.  Origin\xc3\xa0riament, les est\xc3\xa0tues havien de ser catorze i mostra de tots els sants m\xc3\xa9s benvolguts pels promotors, la fam\xc3\xadlia Piccolomini i tota Siena: sis dels n\xc3\xadnxols laterals s\'acaben de descriure, tres en el n\xc3\xadnxol central, on avui dia est\xc3\xa0 l\'\xc3\xbanica escultura de la Mare de D\xc3\xa8u amb l\'Infant, dos en els peus laterals per damunt de l\'\xc3\xa0tic i tres en els tres pedestals per damunt del front\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0tic. _NEWLINE_La pintura que ocupa l\'espai central del retaule dedicat a la Verge de la Humilitat, \xc3\xa9s obra de Paolo di Giovanni Fei (1390 aprox). Els cr\xc3\xadtics han donant menys atenci\xc3\xb3 a l\'altar de marbre que envolta aquesta pintura, sobretot perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s considerada que va ser realitzada pel taller d\'Andrea Bregno, quan ell ja es trobava a Roma i havia abandonat l\'enc\xc3\xa0rrec.'