b"\n_START_ARTICLE_\nJules Massenet\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra el menor de dotze fills d'Alexis Massenet, industrial fabricant de fulles de dalla a Pont-Salomon, prop de Saint-\xc3\x89tienne. La seva mare li va donar les primeres lli\xc3\xa7ons de piano fins que va entrar al conservatori de Par\xc3\xads amb onze anys (1853). Cinc anys despr\xc3\xa9s va donar el seu primer concert p\xc3\xbablic. Va obtenir un primer premi de piano en 1859 i despr\xc3\xa9s va guanyar el Prix de Rome el 1863 gr\xc3\xa0cies a la seua cantata David Rizzio. Per aquest motiu s'entrevist\xc3\xa0 amb Franz Liszt que li va demanar que l'ajudara en les seues tasques d'ensenyament. Tres anys m\xc3\xa9s tard, va tornar a Par\xc3\xads on gaud\xc3\xad dels seus primers \xc3\xa8xits amb les \xc3\xb2peres La grand' Tante, Don C\xc3\xa9sar de Baz\xc3\xa1n, Marie-Magdeleine i Le Roi de Lahore. El 1878, va ser nomenat professor del Conservatori. En aquesta instituci\xc3\xb3 compt\xc3\xa0 amb molts alumnes._NEWLINE_El 1884 es va estrenar la seua popular\xc3\xadssima Manon, \xc3\xb2pera segons la novel\xc2\xb7la Manon Lescaut de l'Abat Pr\xc3\xa9vost. Les seues \xc3\xb2peres m\xc3\xa9s famoses s\xc3\xb3n Don Quichotte, H\xc3\xa9rodiade, Le Cid, Le jongleur de Notre Dame i, sobretot, Werther - segons Les penes del jove Werther de Goethe. Tha\xc3\xafs, amb el seu magn\xc3\xadfic solo de viol\xc3\xad del segon acte, conegut amb el nom de Meditaci\xc3\xb3 de Tha\xc3\xafs, nom\xc3\xa9s va con\xc3\xa8ixer l'\xc3\xa8xit una d\xc3\xa8cada despr\xc3\xa9s de la seua estrena. La influ\xc3\xa8ncia de Massenet sobre els compositors d'\xc3\xb2peres es detecta per exemple en Ruggero Leoncavallo, en Pietro Mascagni, Giacomo Puccini o en el Pell\xc3\xa9as et M\xc3\xa9lisande de Claude Debussy._NEWLINE_La seua capacitat de treball era impressionant: capa\xc3\xa7 de compondre durant llargues hores, la seua jornada comen\xc3\xa7ava a les quatre del mat\xc3\xad, alternant la composici\xc3\xb3, l'ensenyament i les audicions. Va deixar una obra essencialment l\xc3\xadrica (vint-i-cinc \xc3\xb2peres), per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pian\xc3\xadstica i simf\xc3\xb2nica. Sovint va ser influ\xc3\xaft pels temes religiosos i se li ha considerat com l'hereu de Charles Gounod. El seu estil va influir molt en el compositor angl\xc3\xa8s Isidore de Lara."