b'\n_START_ARTICLE_\nFICIA\n_START_SECTION_\nElda, capital del cal\xc3\xa7at\n_START_PARAGRAPH_\nA Elda hi havia molt d\'espart a les muntanyes que envoltaven la seua vall, per\xc3\xb2 el producte de la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 es venia a altres poblacions entre les quals es trobaven Elx o Villena, a la prov\xc3\xadncia d\'Alacant, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 a altres m\xc3\xa9s allunyades de la zona de producci\xc3\xb3. Elda mai va desenvolupar la ind\xc3\xbastria espardenyera encara que, com en gaireb\xc3\xa9 totes les poblacions de l\'entorn, havien persones dedicades a confeccionar espardenyes o altres utensilis d\'espart. Al segle XIX van comen\xc3\xa7ar a sorgir per la poblaci\xc3\xb3 diversos sabaters de cadira, que artesanalment elaboraven les seves sabates, que m\xc3\xa9s tard anirien a vendre a poblacions dels voltants. A final de segle, en el marc de la II Revoluci\xc3\xb3 Industrial, membres de la burgesia local decideixen apostar per una industrialitzaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n del cal\xc3\xa7at. Emprenedors com Rafael Romero Utrilles, que fund\xc3\xad en 1876 la que pot ser que sigui una de les primeres grans f\xc3\xa0briques de cal\xc3\xa7at de la prov\xc3\xadncia. Amb l\'arribada de la llum el\xc3\xa8ctrica a la ciutat l\'any 1900, la mecanitzaci\xc3\xb3 de les f\xc3\xa0briques fa que el desenvolupament del sector augmenti enorment, amb algunes empreses que arriben a contractar un miler de persones. Elda comen\xc3\xa7a aix\xc3\xad la seva marxa com una de les ciutats pioneres en la fabricaci\xc3\xb3 de cal\xc3\xa7at a Espanya, que anir\xc3\xa0 creixent durant d\xc3\xa8cades fins a convertir-se en la ciutat de refer\xc3\xa8ncia en la producci\xc3\xb3 i exportaci\xc3\xb3 de la sabata espanyola.\n_START_SECTION_\nCreaci\xc3\xb3 de la Fira\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la frenada econ\xc3\xb2mica que van suposar la guerra i postguerra, en la d\xc3\xa8cada de 1950 el cal\xc3\xa7at viu una nova \xc3\xa8poca d\'auge. Durant aquests anys, els empresaris eldenses acudeixen amb notable \xc3\xa8xit a fires i exposicions de cal\xc3\xa7at, cuir i moda, on reben un gran acolliment en ciutats com Par\xc3\xads, Chicago, Nova York, Frankfurt, etc. Elda compta amb una gereraci\xc3\xb3 emprenedora, en la qual tant la patronal, com la premsa local, i altres personatges influents, comencen a estar d\'acord que cal fer alguna cosa a la ciutat per augmentar les vendes i donar a con\xc3\xa8ixer el producte local, proposant l\'empresari Oscar Santos, entre altres, la idea d\'una fira._NEWLINE_Roque Calpena, regidor de Festes de l\'ajuntament presidit per Antonio Porta, pren la iniciativa i \xc3\xa9s el principal impulsor de realitzar una fira de cal\xc3\xa7at a la ciutat. En 1959 es decideix dur a terme una experi\xc3\xa8ncia pilot, el I Certamen de la Ind\xc3\xbastria del Cal\xc3\xa7at d\'Elda. Es tratar d\'una petita fira limitada al producte local, en la qual es duen a terme exposicions i concursos sobre la qualitat de fabricaci\xc3\xb3. Es celebra el 6 de setembre, coincidint amb l\'inici de les Festes Majors de la ciutat, i s\'acondiciona per a tal fi l\'edifici de les Escoles Nacionals de Pare Manj\xc3\xb3n._NEWLINE_L\'experi\xc3\xa8ncia va ser tan positiva que es va sol\xc2\xb7licitar al govern el perm\xc3\xads per celebrar una fira nacional, perm\xc3\xads que va ser concedit en 1960 per la Direcci\xc3\xb3 general d\'Expansi\xc3\xb3n Comercial del Ministeri d\'Economia. D\'aquesta manera, en aquest mateix any es celebra la I Fira Nacional del Cal\xc3\xa7at i Ind\xc3\xbastries Afins. Elda pren la iniciativa entre totes les ciutats sabateres del pa\xc3\xads, i \xc3\xa9s pionera creant el primer certamen espanyol del sector. El tr\xc3\xa0fec de visitants que va rebre va ser un \xc3\xa8xit rotund. En la seg\xc3\xbcent edici\xc3\xb3, en 1961, el Ministre de Comer\xc3\xa7, Alberto Ullastres, acudeix al certamen eldense per avaluar si el mateix est\xc3\xa0 a l\'altura perqu\xc3\xa8 el govern s\'impliqui a ajudar i internacionalitzar l\'esdeveniment, i acaba donant el vistiplau._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, en 1962 es du a terme la tan desitjada I Fira Internacional del Cal\xc3\xa7at i Ind\xc3\xbastries Afins, fet del qual el NODE es feia ress\xc3\xb2 obrint una de les seves edicions relatant l\'esdeveniment. Elda es posava aix\xc3\xad per fi a l\'altura de les grans capitals europees del cal\xc3\xa7at, i obre les seves portes al mercat i la inversi\xc3\xb3 internacional. En 1963, es va comen\xc3\xa7ar la construcci\xc3\xb3 d\'un pavell\xc3\xb3 en els terrenys del fins llavors Estadi Municipal El Parc. Aquest recinte firal estava situat en la c\xc3\xa8ntrica Avinguda de Chap\xc3\xad, en ple pas de la carretera N-330 cap a Alacant. La fira sortia aix\xc3\xad del petit recinte de Pare Manj\xc3\xb3n, i s\'inauguren en 1964, per a la seva 5a edici\xc3\xb3, unes grans instal\xc2\xb7lacions de 10.000 m2 adaptades expressament per a tal fi.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nEl trasllat al palau firal obre una nova etapa. El recinte est\xc3\xa0 compost inicialment per 2 edificis connectats entre si, el pavell\xc3\xb3 d\'exposicions i un edifici d\'oficines i serveis. El creixement de la fira \xc3\xa9s tal durant tota la d\xc3\xa8cada, que el recinte viu una obra d\'ampliaci\xc3\xb3 cada any entre 1964 i 1970, passant aix\xc3\xad dels 3.000 m2 de la primera fira, a prop de 40.000 m2 de superf\xc3\xadcie. Econ\xc3\xb2micament les xifres eren vertiginoses. Entre 1961 i 1970, el nombre de estands es va quintuplicar i el nombre de compradors estrangers va augmentar gaireb\xc3\xa9 un 1.000\xc2\xa0%_NEWLINE_El teixit social referent al sector es segueix ampliant. En 1965 es crea el CEPEX, Centre Promotor per a Exportacions, que era qualificat pels propis fabricadors com a fira ambulant, que es dedicava a buscar clients exportadors a l\'exterior. En 1971 neix aix\xc3\xad mateix l\' INESCOP, Institut Espa\xc3\xb1ol del Cal\xc3\xa7at i Connexes, que ser\xc3\xa0 un centre pioner adaptat a la recerca d\'avan\xc3\xa7os tecnol\xc3\xb2gics aplicats a la ind\xc3\xbastria sabatera. Per altra banda, la  estava projectat ampliar la torre d\'oficines fins a les 9 plantes, i que inclogu\xc3\xa9s un museu i un hotel, encara que no acab\xc3\xa0 de dur-se a terme._NEWLINE_La Fira com a tal, des de 1968, comen\xc3\xa7a a celebrar 2 edicions anuals, al mar\xc3\xa7 i al setembre, coincidint amb les presentacions de les campanyes d\'hivern i estiu. A principis dels 70 no obstant , les vendes en la fira sofreixen un dur rev\xc3\xa9s. Am\xc3\xa8rica que compra un 70\xc2\xa0% del cal\xc3\xa7at eldense, viu hores baixes amb la crisi del petroli. Aix\xc3\xad mateix, els preus comen\xc3\xa7aven a pujar i resultar menys competitius. Tots dos motius, sumats al projecte de l\'americana Llei Mills, que pretenia limitar el volum d\'importacions de manufactures, van ser una gran garrotada per a les vendes de FICIA. No obstant aix\xc3\xb2, es va aconseguir superar aquell per\xc3\xadode de crisi i en els 80 el creixement torn\xc3\xa0 a ressorgir. En 1980 la fira es desdoblega, d\'una banda es celebren les fires de cal\xc3\xa7at, rebatejades com FICC, Fira Internacional de Cal\xc3\xa7at i Connexes. Per una altra banda, es crea el certamen MODATECC, orientat a novetats tecnol\xc3\xb2giques sobre la moda, que tamb\xc3\xa9 celebrar\xc3\xa0 dos cert\xc3\xa0mens anuals, a la primavera i a la tardor._NEWLINE_En 1983 i 1984 s\'arriben a batre records en volum de participaci\xc3\xb3 en la fira, vivint de nou tota la seua esplendor comercial. En 1986, at\xc3\xa8s que el palau firal d\'Elda \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic de la prov\xc3\xadncia d\'Alacant, es crea IFA, la Instituci\xc3\xb3 Firal Alacantina. D\'aquesta forma es comencen a celebrar a Elda 7 fires anuals: 2 edicions de FICC, 2 edicions de MODATECC, FIRAUTO, FIRALACANT i MACO.\n_START_SECTION_\nCrisi i Desaparici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la primera etapa de crisi en els anys 70, moltes veus comencen a anar en contra d\'Elda com a ubicaci\xc3\xb3 per a la fira. Al\xc2\xb7leguen que \xc3\xa9s una ciutat petita, i sense els serveis necessaris per donar acolliment als milers de visitants que rebia el certamen, tals com a pocs hotels o restaurants, manca d\'aparcament. Altres fabricants nacionals parlen de la idone\xc3\xaftat de traslladar la fira a una gran ciutat, com Madrid o Val\xc3\xa8ncia, o a altres amb m\xc3\xa9s capacitat comercial i properes a l\'aeroport, com Alacant i Elx._NEWLINE_En 1980, malgrat el fet que les xifres d\'Elda tornen a augmentar i a ser com en els millors anys, altres empresaris engeguen a Madrid la I Oferta Nacional del Cal\xc3\xa7at Espa\xc3\xb1ol, que m\xc3\xa9s endavant s\'anomenaria Setmana del Cal\xc3\xa7at de Madrid. En 1987 comen\xc3\xa7a a celebrar-se EXPOCALZADO en el palau firal de IFEMA, a Madrid. Durant aquests anys comen\xc3\xa7a el que va ser anomenat com a guerra de les fires. Les desavinen\xc3\xa7es en el si de FICE, la federaci\xc3\xb3 nacional, eren constants, aix\xc3\xad com amb empresaris eldenses. Al certamen de la capital, se li afegeixen altres exposicions m\xc3\xa9s, a Val\xc3\xa8ncia i Barcelona, i al mateix temps, altres fabricants de diferents zones es plantejaven dur a terme les seves pr\xc3\xb2pies fires, com a Elx o les Balears. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, les instal\xc2\xb7lacions sofreixen un incendi en 1987 que crema una planta d\'un dels pavellons, i est\xc3\xa0 a punt d\'estendre\'s a tot el complex._NEWLINE_A finals de la d\xc3\xa8cada, les pressions d\'Alacant, Elx i el govern valenci\xc3\xa0 perqu\xc3\xa8 Elda cedeixi l\'organitzaci\xc3\xb3 d\'IFA s\xc3\xb3n constants. En 1990 l\'alcalde socialista Roberto Garc\xc3\xada Blanes i el regidor d\'ind\xc3\xbastria J.Pascual Azor\xc3\xadn acaben cedint, i Firalacant es despla\xc3\xa7a per primera vegada a Alacant, a un escenari provisional. El cap de govern auton\xc3\xb2mic, Juan Lerma, deixa entreveure en una visita a Elda que recol\xc3\xa7a el trasllat de les fires, declarant "Els empresaris han de muntar les seves fires all\xc3\xa0 on puguin vendre". L\'alcalde d\'Elda acaba donant el seu suport a la compra per part d\'IFA d\'un pavell\xc3\xb3 de l\'empresa Mamut en Torrellano, prop de l\'aeroport, amb la condici\xc3\xb3 que les fires de cal\xc3\xa7at es segueixin celebrant a Elda._NEWLINE_Al mar\xc3\xa7 de 1991 es celebra la 55 edici\xc3\xb3 de FICC-FICIA, al mateix temps que Firauto es trasllada al nou pavell\xc3\xb3 il\xc2\xb7licit\xc3\xa0. El govern local intenta conv\xc3\xa8ncer a totes les institucions de construir un nou palau firal en el vessant de Bateig, junt a l\'acabada d\'estrenar autovia. Al maig es celebrava la 24 edici\xc3\xb3 de MODATECC, sent aquesta la \xc3\xbaltima fira celebrada a Elda. El 21 de setembre de 1991, camions i grues van entrar en el palau firal d\'Elda per carregar tot el mobiliari, fent el tancament a la FICIA per sempre. Al novembre del mateix any, MODATECC es celebra ja en Mamut, consumant-se aix\xc3\xad el trasllat a Torrellano de la IFA i de totes les fires creades a Elda, des d\'aquell certamen local creat 32 anys enrere, en 1959, pel ja jubilat Roque C\xc3\xa1lpena.\n_START_SECTION_\nLa Fundaci\xc3\xb3 FICIA\n_START_PARAGRAPH_\nEl dijous 20 de maig de 1982 es signava un hist\xc3\xb2ric acord entre els dirigents de FICE, FICIA i l\'Ajuntament d\'Elda. Per mitj\xc3\xa0 d\'aquests  escrits signats per totes les parts en litigi es recollia de forma clara i sense possibilitat d\'interpretacions recollits en els estatuts de la Fundaci\xc3\xb3 FICIA que s\'anava a crear, "es reconeixia de forma clara i expressa la vinculaci\xc3\xb3 dels b\xc3\xa9ns de la Fira al poble d\'Elda". Van estampar les signatures: Roberto Garc\xc3\xada Blanes per l\'Ajuntament d\'Elda; Vicente Valent per FICE; Fernando Obrador pel Comit\xc3\xa8 Executiu de FICIA. Estant presents el president del comit\xc3\xa8 organitzador de FICC, Roberto Gil; Ram\xc3\xb3n Navarro pel comit\xc3\xa8 organitzador de MOTADETECC; Antonio Mir\xc3\xb3 Cremades, president del consell de promoci\xc3\xb3 exterior de cal\xc3\xa7at i Lu\xc3\xads Torregrosa Mira, Regidor de l\'Ajuntament i membre del patronat de FICIA. L\'acord al punt 2 deia textualment que en cas que les fires del cal\xc3\xa7at es celebraren en un altre lloc: "..Els b\xc3\xa9ns de la fundaci\xc3\xb3 seran lliurats a l\'Ajuntament d\'Elda amb l\'obligaci\xc3\xb3 per la seva banda de destinar-los preferentment a institucions docents i investigadores, amb particular atenci\xc3\xb3 a aquelles que atenguin a finalitats an\xc3\xa0logues a les de la fundaci\xc3\xb3". Afegint a l\'article 3: "Ser\xc3\xa0 preceptiva l\'aprovaci\xc3\xb3 expressa de l\'Excel\xc2\xb7lent\xc3\xadssim Ajuntament en els seg\xc3\xbcents casos: a) Venda, alienaci\xc3\xb3 i permuta dels b\xc3\xa9ns immobles de la futura fundaci\xc3\xb3. b) Gravamen i hipoteca d\'aquests b\xc3\xa9ns immobles aix\xc3\xad com la subscripci\xc3\xb3 o contractaci\xc3\xb3 de pr\xc3\xa9stecs la quantia dels quals existien en vigor en el seu moment, afecten \xc3\xadntegrament al patrimoni actual de FICIA en una quantitat major de 100.000.000 pessetes, xifra que ser\xc3\xa0 actualitzada anualment en funci\xc3\xb3 de l\'IPC, amb un percentatge m\xc3\xa0xim del 10\xc2\xa0%. A l\'article 4 es deia: L\'Excel\xc2\xb7lent\xc3\xadssim Ajuntament d\'Elda designar\xc3\xa0 un representant amb veu i vot en el Patronat de la Fundaci\xc3\xb3, i 3 membres m\xc3\xa9s, de la Corporaci\xc3\xb3 Municipal amb veu i sense vot". L\'Alcalde d\'Elda ser\xc3\xa0 president d\'honor de la fundaci\xc3\xb3, ostentant la representaci\xc3\xb3 de la mateixa en tots els actes oficials als quals assisteixi. En l\'article 5."Els articles de l\'estatut de la fundaci\xc3\xb3 que afecten als drets i obligacions de l\'Ajuntament d\'Elda envers la Fundaci\xc3\xb3 FICIA, no podran ser modificats sense acord d\'aquell. En el seu articulat dels estatuts de la fundaci\xc3\xb3 es recolliran expressament els nombres dels mateixos afectats per aquest acord. El 22  de juny de 1982 els estatuts de la Fundaci\xc3\xb3 FICIA van ser aprovats i elevats a escriptura p\xc3\xbablica el 18 d\'agost. En aquella data, el patrimoni de la Fundaci\xc3\xb3 que, en cas de trasllat de les fires passarien al poble d\'Elda, ascendia a 314.503.231 pessetes, entre b\xc3\xa9ns mobles i immobles. Els immobles firals ascendirien a gaireb\xc3\xa9 140 milions de pessetes. Els representants en la fundaci\xc3\xb3 FICIA per part municipal van ser, a m\xc3\xa9s de l\'alcalde: Lu\xc3\xads Torregrosa, amb veu i vot  i sense vot: Jos\xc3\xa9 Miguel Oliver i Juan Mesurada pel PSOE i Agust\xc3\xadn Coloma Bernab\xc3\xa9u pel PCE._NEWLINE_El 18 d\'agost de 1982, es va signar l\'escriptura de constituci\xc3\xb3 de la Fundaci\xc3\xb3 FICIA, que a m\xc3\xa9s de fer-se c\xc3\xa0rrec del patrimoni de les Fires Internacionals del Cal\xc3\xa7at i Ind\xc3\xbastries Afins (FICIA), tindria com a objectius abastar facetes comercials, culturals, tecnol\xc3\xb2giques i de formaci\xc3\xb3; entre les actuacions m\xc3\xa9s destacades es troben les convocat\xc3\xb2ries dels premis de Periodisme i Recerca sobre el sector sabater._NEWLINE_L\'11 de juliol de 1991, quan ja estava constatat que les fires abandonaven la ciutat d\'Elda, en una reuni\xc3\xb3 urgent celebrada pel Comit\xc3\xa8 Permanent de la Fundaci\xc3\xb3 FICIA, subscrivien un manifest en el qual es retractaven de totes les promeses subscrites amb l\'Ajuntament d\'Elda, en el tema del seu patrimoni, en ell es deia que "aquesta entitat \xc3\xa9s la \xc3\xbanica propiet\xc3\xa0ria leg\xc3\xadtima del patrimoni firal eldense i que la \xc3\xbanica possibilitat que aquest patrimoni reverteixca a l\'Ajuntament d\'Elda \xc3\xa9s per extinci\xc3\xb3 de la Fundaci\xc3\xb3, cosa que nom\xc3\xa9s seria possible per acord de les quatre cinquenes parts dels patrons, en el cas que aquests consideraren que no podien complir-se les finalitats de la fundaci\xc3\xb3, fixats en els Estatuts. Quant al fet que deixin de celebrar-se cert\xc3\xa0mens firals en les instal\xc2\xb7lacions eldenses no \xc3\xa9s causa determinant d\'extinci\xc3\xb3 de la mateixa, ja que l\'organitzaci\xc3\xb3 de cert\xc3\xa0mens no \xc3\xa9s fi pr\xc3\xb2pia de la fundaci\xc3\xb3, corresponent \xc3\xbanicament a la Instituci\xc3\xb3 Firal Alacantina IFA. L\'edifici firal, propietat, com es diu abans, de la Fundaci\xc3\xb3, "est\xc3\xa0 sent utilitzat per IFA \xc3\xbanicament a t\xc3\xadtol d\'inquil\xc3\xad..(segueix dient el manifest)... que tots els projectes que s\'engeguen sobre el patrimoni de l\'entitat han de contemplar-se des d\'un punt de vista sectorial, per\xc3\xb2 mai s\'ha de convertir en reclamacions o exig\xc3\xa8ncies localistes, encara reconeixent que tindran un impacte directe sobre la ciutat d\'Elda i els seus empresaris es recol\xc3\xa7a totalment el projecte firal aprovat en 1989 pel Comit\xc3\xa8 Executiu d\'IFA, en virtut del qual la Fundaci\xc3\xb3 FICIA \xc3\xa9s la que ha de gestionar els projectes d\'un Museu Internacional del Cal\xc3\xa7at, un Certamen d\'Estudis Sabaters, un sal\xc3\xb3 d\'actes i diverses sales d\'\xc3\xbas polivalent, un centre per a exposicions permanents de cal\xc3\xa7at i altres activitats comercials, oficines de representaci\xc3\xb3 i per a associacions empresarials. La Fundaci\xc3\xb3 ha d\'assumir la gesti\xc3\xb3 d\'aquests projectes, en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb les entitats p\xc3\xbabliques que participen en els mateixos, per\xc3\xb2 tenint sempre en compte que han de ser els sectors empresarials i socials els que assumeixen la responsabilitat de la gesti\xc3\xb3 en cada cas".'