b'\n_START_ARTICLE_\nEuropa (sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit)\n_START_SECTION_\nNom\n_START_PARAGRAPH_\nRep el seu nom d\'una de les nombroses conquestes amoroses del d\xc3\xa9u Zeus de la mitologia grega, Europa (filla d\'Agenor) (en la mitologia romana, Zeus equival a J\xc3\xbapiter)._NEWLINE_Simon Marius va suggerir el nom d\'Europa despr\xc3\xa9s del seu descobriment, per\xc3\xb2 aquest nom, aix\xc3\xad com el nom de les altres llunes galileanes, va ser desaprovat durant molt de temps, i no fou d\'\xc3\xbas com\xc3\xba fins a mitjan segle XX. En gran part de la literatura astron\xc3\xb2mica primerenca, apareix mencionat per la seva designaci\xc3\xb3 numeral romana, J\xc3\xbapiter II o com el "segon sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit de J\xc3\xbapiter".\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques f\xc3\xadsiques\n_START_PARAGRAPH_\nEuropa \xc3\xa9s un cos esf\xc3\xa8ric de mida una mica m\xc3\xa9s petita que la Lluna (3.122 i 3.475\xc2\xa0km de di\xc3\xa0metre, respectivament). La seva densitat \xc3\xa9s relativament alta (3.013\xc2\xa0kg/m\xc2\xb3) comparada amb la d\'altres sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits i t\xc3\xa9 una massa de 4,8\xc2\xb710\xc2\xb2\xc2\xb2\xc2\xa0kg. La composici\xc3\xb3 d\'Europa \xc3\xa9s similar a la dels planetes terrestres, i est\xc3\xa0 composta principalment per roques sil\xc3\xadciques. T\xc3\xa9 una capa externa d\'aigua d\'uns 100\xc2\xa0km de gruix (part com a gel en la crosta i, possiblement part en forma d\'oce\xc3\xa0 l\xc3\xadquid a sota del gel). L\'any 1998, la NASA va anunciar, a partir de les dades enviades per la sonda Galileu, que Europa genera un camp magn\xc3\xa8tic interaccionant amb el camp magn\xc3\xa8tic de J\xc3\xbapiter, cosa que suggereix la pres\xc3\xa8ncia d\'una capa de fluid conductor sota la superf\xc3\xadcie d\'Europa, probablement un oce\xc3\xa0 l\xc3\xadquid d\'aigua salada. Tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 un petit nucli met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic de ferro i n\xc3\xadquel.\n_START_SECTION_\nSuperf\xc3\xadcie\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie d\'Europa \xc3\xa9s molt llisa. S\'han observat pocs accidents geogr\xc3\xa0fics de m\xc3\xa9s d\'uns pocs centenars de metres d\'altura. Les vistoses franges fosques entrecreuades semblen ser principalment marques d\'albedo amb molt poc de relleu vertical. Hi ha pocs cr\xc3\xa0ters a Europa (tan sols tres s\xc3\xb3n majors de 5\xc2\xa0km de di\xc3\xa0metre), i la seva albedo \xc3\xa9s una de  les majors de totes les llunes. A\xc3\xa7\xc3\xb2 podria indicar una superf\xc3\xadcie jove i activa; basant-se en estimacions sobre la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del bombardeig de cometes que probablement suporta Europa, la seva superf\xc3\xadcie no pot tenir m\xc3\xa9s de 30 milions d\'anys. El poc relleu i les marques visibles en la superf\xc3\xadcie d\'Europa s\'assemblen a les d\'un oce\xc3\xa0 gelat de la Terra, i es pensa que sota la superf\xc3\xadcie gelada d\'Europa hi ha un oce\xc3\xa0 l\xc3\xadquid que es mant\xc3\xa9 calent gr\xc3\xa0cies a la calor generada per les forces de marea de J\xc3\xbapiter. La temperatura de la superf\xc3\xadcie d\'Europa \xc3\xa9s de 110 K en l\'equador i de nom\xc3\xa9s 50 K en els pols, per la qual cosa l\'aigua gelada de la superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s dura com una roca. Els majors cr\xc3\xa0ters pareixen estar farcits de gel nou i pla; basant-se en a\xc3\xa7\xc3\xb2 i en la quantitat de calor generada a Europa per les forces de marea, s\'estima que la crosta de gel s\xc3\xb2lid t\xc3\xa9 un gruix aproximat d\'entre 10 i 30\xc2\xa0km, cosa que pot significar que l\'oce\xc3\xa0 l\xc3\xadquid s\'est\xc3\xa9n per davall fins a una profunditat de 90\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nLes vetes fosques\n_START_PARAGRAPH_\nLa caracter\xc3\xadstica m\xc3\xa9s cridanera de la superf\xc3\xadcie d\'Europa s\xc3\xb3n una s\xc3\xa8rie de vetes fosques que s\'entrecreuen per tota la superf\xc3\xadcie de la lluna. Algunes arriben a tenir fins a 3.000\xc2\xa0km de llarg. Estes vetes s\'assemblen a les esquerdes que es formen en el gel mar\xc3\xad de la Terra. Un examen pr\xc3\xb2xim mostra que les vores de la crosta d\'Europa, a cada costat de les esquerdes, estan despla\xc3\xa7ades de la seva posici\xc3\xb3 original. Les majors franges tenen uns 20\xc2\xa0km d\'amplada amb difuses vores externes, estriaments regulars, i una franja central de material m\xc3\xa9s clar, que es creu que s\'ha originat per una s\xc3\xa8rie d\'erupcions volc\xc3\xa0niques d\'aigua o gu\xc3\xa8isers en obrir-se la crosta de gel i quedar exposades les capes m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lides de l\'interior. L\'efecte \xc3\xa9s semblant a l\'observat a la Terra en les dorsals oce\xc3\xa0niques._NEWLINE_En trencar-se el gel, els gu\xc3\xa8isers tamb\xc3\xa9 expulsen material roc\xc3\xb3s que, en caure, deixen aquests rastres foscos. Les proves espectrogr\xc3\xa0fiques suggereixen que les zones rogenques fosques i altres caracter\xc3\xadstiques de la superf\xc3\xadcie d\'Europa pareixen ser riques en sals com el sulfat de magnesi, dipositades per l\'aigua que emergeix de l\'interior en evaporar-se. Les sals habitualment s\xc3\xb3n incolores o blanques, per la qual cosa ha d\'haver-hi una altra subst\xc3\xa0ncia present que contribu\xc3\xafsca a donar el color rogenc: es creu que siga sofre o compostos de ferro._NEWLINE_Es creu que estes fractures s\'han produ\xc3\xaft en part per les forces de marea exercides per J\xc3\xbapiter; la superf\xc3\xadcie d\'Europa es despla\xc3\xa7a fins a 30 metres entre la marea alta i baixa. Europa est\xc3\xa0 ancorada per les forces de marea (en marea morta, com la Lluna respecte a la Terra) amb J\xc3\xbapiter i sempre mant\xc3\xa9 la mateixa orientaci\xc3\xb3 cap al planeta; per tant, els patrons de forces haurien de seguir un patr\xc3\xb3 distintiu i predictible. Nom\xc3\xa9s les fractures m\xc3\xa9s recents d\'Europa pareixen ajustar-se a aquest patr\xc3\xb3 predictible; altres fractures pareixen haver ocorregut en orientacions cada vegada m\xc3\xa9s diferents, com m\xc3\xa9s antigues s\xc3\xb3n. A\xc3\xa7\xc3\xb2 podria explicar-se si la superf\xc3\xadcie d\'Europa gir\xc3\xa9s lleugerament m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid que el seu interior, un efecte que \xc3\xa9s possible a causa del fet que l\'oce\xc3\xa0 desacobla la superf\xc3\xadcie de la lluna del seu mantell roc\xc3\xb3s i tamb\xc3\xa9 als efectes de la gravetat de J\xc3\xbapiter que tira de la crosta exterior de la lluna. Comparacions de les fotos de les Voyager i de la sonda Galileu suggereixen que la crosta d\'Europa gira com a m\xc3\xa0xim una vegada cada 10.000 anys en relaci\xc3\xb3 amb el seu interior.\n_START_SECTION_\nLes "pigues"\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra caracter\xc3\xadstica present en la superf\xc3\xadcie d\'Europa s\xc3\xb3n les lenticulae, (el nom llat\xc3\xad per a pigues) de forma circular o el\xc2\xb7l\xc3\xadptica. Moltes s\xc3\xb3n c\xc3\xbapules, d\'altres clots i d\'altres taques fosques llises. D\'altres tenen una textura desigual. La superf\xc3\xadcie de les c\xc3\xbapules pareix trossos de les plaques m\xc3\xa9s antigues que les rodegen que hagueren estat espentades cap amunt. Es pensa que es van formar a partir de blocs de gel m\xc3\xa9s calent que van ascendir respecte al gel m\xc3\xa9s fred de la crosta, de manera semblant al que ocorre amb les cambres de magma en l\'escor\xc3\xa7a terrestre. Les taques fosques llises poden haver-se format per aigua l\xc3\xadquida que haja escapat de l\'interior quan es fractura la superf\xc3\xadcie de gel. Les lenticulae irregulars (anomenades regions de chaos), per exemple Conamara Chaos, pareixen haver-se format a partir de molts xicotets fragments de crosta sobre taques fosques llises, com icebergs en un mar congelat.\n_START_SECTION_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nRecents observacions del telescopi espacial Hubble indiquen que Europa t\xc3\xa9 una atmosfera molt t\xc3\xa8nue (~10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb9 bars de pressi\xc3\xb3 a la superf\xc3\xadcie) composta d\'oxigen. De les 61 llunes del sistema solar, nom\xc3\xa9s cinc (I\xc3\xb3, Cal\xc2\xb7listo, Ganimedes, Tit\xc3\xa0 i Trit\xc3\xb3) se\'n sap que tenen atmosfera. A difer\xc3\xa8ncia de l\'oxigen de l\'atmosfera terrestre, el de l\'atmosfera d\'Europa \xc3\xa9s, quasi amb tota seguretat, d\'origen no biol\xc3\xb2gic. M\xc3\xa9s probablement, es genera per la llum del Sol i les part\xc3\xadcules carregades que xoquen amb la superf\xc3\xadcie gelada d\'Europa, produint vapor d\'aigua que \xc3\xa9s posteriorment dividit en hidrogen i oxigen. L\'hidrogen aconseguix escapar de la gravetat d\'Europa, per\xc3\xb2 no aix\xc3\xad l\'oxigen.\n_START_SECTION_\nCamp magn\xc3\xa8tic\n_START_PARAGRAPH_\nLa sonda Galileu ha revelat que Europa t\xc3\xa9 un camp magn\xc3\xa8tic d\xc3\xa8bil (al voltant d\'1/4 de la intensitat del camp magn\xc3\xa8tic de Ganimedes i semblant al de Cal\xc2\xb7listo) i, el que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s interessant, que varia peri\xc3\xb2dicament en travessar l\'intens camp magn\xc3\xa8tic de J\xc3\xbapiter.\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nS\'ha imaginat que pot existir vida a l\'oce\xc3\xa0 que hi ha sota el gel d\'Europa, tal vegada sustentada en un entorn semblant al que en les profunditats dels oceans de la Terra s\xc3\xb3n les fumaroles hidrotermals o el llac Vostok a l\'Ant\xc3\xa0rtida. No hi ha evid\xc3\xa8ncies que sustenten aquesta hip\xc3\xb2tesi. No obstant aix\xc3\xb2, s\'han fet esfor\xc3\xa7os per evitar qualsevol possibilitat de contaminaci\xc3\xb3. La missi\xc3\xb3 Galileu va concloure el setembre del 2009 amb la col\xc2\xb7lisi\xc3\xb3 provocada de l\'astronau contra J\xc3\xbapiter. Si simplement s\'haguera abandonat la nau, en no estar esterilitzada, en el futur podria haver xocat amb Europa tot contaminant-la amb microorganismes terrestres. La introducci\xc3\xb3 d\'aquests microorganismes hauria fet impossible determinar si Europa havia tingut la seva pr\xc3\xb2pia vida i, en cas d\'existir, fins i tot podria haver-la destru\xc3\xafda.'