b"\n_START_ARTICLE_\nMelos\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA l'edat del Bronze (2800-1100 aC) fou centre de la cultura cicl\xc3\xa0dica. La ciutat principal era Filakopi o Phylakopi, les ru\xc3\xafnes de la qual s\xc3\xb3n a la costa nord-est, prop d'Apol\xc2\xb7l\xc3\xb2nia, trobada pels arque\xc3\xb2legs anglesos Smith i Hogarth a finals del segle XIX._NEWLINE_Aquesta ciutat fou destru\xc3\xafda i reconstru\xc3\xafda tres vegades. La darrera vegada fou destru\xc3\xafda pels mic\xc3\xa8nics, que en van construir una de nova._NEWLINE_Va portar diversos noms, i abans de Zef\xc3\xadria (que li d\xc3\xb3na Arist\xc3\xb2til) fou anomenada Memblis (segons Ar\xc3\xadstides), Mimallis (segons Cal\xc2\xb7l\xc3\xadmac), Sifis (Siphis), Acyton (segons Heracleides) i Byblis (segons Esteve Bizant\xc3\xad); aquest darrer nom li fou donat segons sembla per haver rebut una col\xc3\xb2nia de Biblos a Fen\xc3\xadcia. Festus deriva el seu nom de Melos del fundador de la col\xc3\xb2nia fen\xc3\xadcia._NEWLINE_La ciutat fou abandonada vers el 1100 aC i se'n va fundar una de nova (anomenada Melos) a la moderna ciutat de Klima, que fou una ciutat d\xc3\xb2rica establerta pels lacedemonis d\xc3\xb2rics del Pelopon\xc3\xa8s, que la van conservar fins a la guerra del Pelopon\xc3\xa8s i es van barrejar amb els antics pobladors._NEWLINE_A les guerres m\xc3\xa8diques Melos va lluitar al costat d'Atenes. A la guerra del Pelopon\xc3\xa8s va ser aliada d'Esparta, i Atenes va atacar l'illa sota el comandament del general Nikia, sense \xc3\xa8xit, el 426 aC. Posteriorment, Melos es va declarar neutral, per\xc3\xb2 Atenes la va considerar igualment com enemiga i la va conquerir despr\xc3\xa9s del 416 aC en una campanya narrada per Tuc\xc3\xaddides i que potser fou iniciativa d'Alcib\xc3\xadades. La ciutat fou assetjada durant dos anys per un miler d'atenencs i finalment fou destru\xc3\xafda, tots els homes en edat militar van ser executats, i les dones i els nens convertits en esclaus (Alcib\xc3\xadades fou l'autor dels decrets que imposaven aquests b\xc3\xa0rbars c\xc3\xa0stigs als illencs, i ell mateix es va comprar una dona de l'illa, amb la qual va tenir un fill). Tot seguit, un grup de 500 colons atenencs es va establir a l'illa._NEWLINE_Al fam\xc3\xb3s di\xc3\xa0leg de Melos (Hist\xc3\xb2ria de la Guerra del Pelopon\xc3\xa8s, V, 85, ss), Tuc\xc3\xaddides expressa que, per a Atenes, la demostraci\xc3\xb3 del poder passava per davant de la just\xc3\xadcia i que els melis van demanar ajut als seus D\xc3\xa9us in\xc3\xbatilment. Ni Esparta mouria un dit en favor de la desgraciada illa. Amb ra\xc3\xb3, la cr\xc3\xadtica hist\xc3\xb2rica ha considerat l'expedici\xc3\xb3 contra Melos com una encarnaci\xc3\xb3 brutal de la voluntat de poder dels atenencs, i que la massacre dels melis va cobrir d'ignom\xc3\xadnia la ciutat i les armes d'Atenes._NEWLINE_El s\xc3\xa0trapa Farnabazos II i Con\xc3\xb3 van conquerir Melos el 393 aC. La guerra que va seguir va acabar amb la pau entre grecs i perses signada el 386 aC, que va establir l'hegemonia espartana i va entregar les ciutats gregues d'\xc3\x80sia a P\xc3\xa8rsia. Farnabazos va respectar l'autonomia de les ciutats, cosa que no sempre farien els seus successors. Lisandre va retornar l'illa als antics habitants que es van poder trobar, els quals van tornar i restaurar la seva ciutat._NEWLINE_L'illa va romandre independent fins que en temps d'Alexandre el Gran va quedar sota influ\xc3\xa8ncia de Maced\xc3\xb2nia. La ciutat principal fou K\xc3\xa0stron, en un tur\xc3\xb3 a la vora del port; entre K\xc3\xa0stron i el port es conserven les ru\xc3\xafnes de l'antiga ciutat._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort d'Alexandre i el govern d'Ant\xc3\xadpater, va passar a Ant\xc3\xadgon, i despr\xc3\xa9s va caure en mans dels Ptolemeus el 311 aC. L'illa, un temps protectorat egipci, va restar de fet independent i va produir grans obres d'art, entre elles la molt coneguda Venus de Melos, o de Milo._NEWLINE_Va passar als romans al segle II aC i va viure una \xc3\xa8poca de pau. Al segle I s'hi va introduir el cristianisme (hi havia una poblaci\xc3\xb3 jueva important) i es van construir catacumbes que encara existeixen a la vora de la moderna vila de Tripiti._NEWLINE_Sota l'imperi bizant\xc3\xad fou atacada per pirates eslaus i \xc3\xa0rabs. La capital fou destru\xc3\xafda per un terratr\xc3\xa8mol i fou traslladada a l'\xc3\xa0rea de Komia i Emb\xc3\xb3rios._NEWLINE_Revoltes religioses als segles VIII i IX foren reprimides pels bizantins. El 1207 va passar als Sanudo de Naxos i els ducs de Naxos la van conservar formant una senyoria del 1341 al 1383. La dinastia Sanudo va donar passar als Crispo el 1383 quan Francesc I Crispo va agafar el poder en una revolta armada i es va casar amb l'hereva Fiorenza Sanudo. Els Crispo, ducs de Naxos i senyors de Melos, la van mantenir fins que fou entregada als otomans el 1566. El jueu Josep Nasi va governar les illes del 1566 al 1579, i despr\xc3\xa9s va passar a domini directe otom\xc3\xa0 amb un acord de govern aut\xc3\xb2nom local: l'illa pagava taxes per\xc3\xb2 mai no fou ocupada per una guarnici\xc3\xb3._NEWLINE_El 1661 els venecians van derrotar els turcs en una batalla naval en aig\xc3\xbces de l'illa._NEWLINE_El 1675 el pirata local George Kapfis fou proclamat rei de l'illa com a cap dels opositors al domini otom\xc3\xa0. El 1678 fou empresonat pels turcs i fou penjat a Constantinoble._NEWLINE_El 1771 els russos van ocupar l'illa per\xc3\xb2 va tornar a poder otom\xc3\xa0 el 1774._NEWLINE_El 1821 va participar en la revoluci\xc3\xb3 grega i la primera batalla naval de la guerra es va lliurar a les seves aig\xc3\xbces l'11 d'abril de 1821. El 1830 fou reconeguda part de Gr\xc3\xa8cia._NEWLINE_Fou base aliada (francesos i brit\xc3\xa0nics) durant la Primera Guerra Mundial i el 1922 va acollir milers de refugiats despr\xc3\xa9s de la derrota grega a l'\xc3\x80sia Menor._NEWLINE_Els alemanys la van ocupar el maig de 1941 i hi van construir fortificacions. La resist\xc3\xa8ncia va poder hissar la bandera grega el 9 de maig de 1945._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra molts habitants van emigrar a Atenes o als Estats Units per la pobresa de l'illa, per\xc3\xb2 modernament el turisme li ha donat una empenta econ\xc3\xb2mica."