b'\n_START_ARTICLE_\nAlonso de Ojeda\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Conca al voltant de 1468 en el si d\'una fam\xc3\xadlia noble empobrida, va cr\xc3\xa9ixer a Ojeda, prop d\'O\xc3\xb1a, a la merindad de Bureba. De jove va servir a la casa del duc de Medinaceli, el senyor Luis de la Cerda i de la Vega, com una patge. Alonso de Ojeda estava emparentat amb un membre del Tribunal de la Inquisici\xc3\xb3 que li present\xc3\xa0 al bisbe de Badajoz i posteriorment de Burgos i President del Consell d\'\xc3\x8dndies, don Juan Rodr\xc3\xadguez de Fonseca._NEWLINE_Particip\xc3\xa0 en la conquesta de Granada, on deix\xc3\xa0 paleses les seves habilitats militars, la seva habilitat com a espadatx\xc3\xad i la seva valentia, cosa que li valgu\xc3\xa9 la protecci\xc3\xb3 del bisbe.\n_START_SECTION_\nArribada a la Hispaniola\n_START_PARAGRAPH_\nEl setembre de 1493, gr\xc3\xa0cies a Rodr\xc3\xadguez de Fonseca, s\'embarc\xc3\xa0 amb Crist\xc3\xb2for Colom en el seu segon viatge a Am\xc3\xa8rica fins a la Hispaniola. El gener de 1494, Colom li confi\xc3\xa0 la recerca d\'alguns tripulants extraviats per l\'illa. Pogu\xc3\xa9 endinsar-se amb sols quinze homes a la regi\xc3\xb3 del Cibao, liderada per un cacic carib anomenat Caonab\xc3\xb3. Cibao era una zona rica en mines d\'or i Ojeda torn\xc3\xa0 a La Isabela per informar a l\'Almirall, afectat per unes febres._NEWLINE_Colom part\xc3\xad cap aquelles terres el mar\xc3\xa7 de 1494 i va fundar la fortalesa de Santo Tom\xc3\xa1s, de la qual nomen\xc3\xa0 alcaid a Ojeda._NEWLINE_Caonab\xc3\xb3 i els seus guerrers atacaren la fortalesa quan tingueren oportunitat, per\xc3\xb2 Ojeda els venc\xc3\xa9. Alonso de Ojeda tamb\xc3\xa9 particip\xc3\xa0 en la Batalla de la Vega Real, en qu\xc3\xa8, sota el seu comandament els castellans venceren els ind\xc3\xadgines. Segons Bartolom\xc3\xa9 de las Casas en aquesta batalla s\'haurien enfrontat uns deu mil ind\xc3\xadgenes contra uns quatre-cents castellans. La recompensa dels Reis Cat\xc3\xb2lics a Ojeda ser\xc3\xa0 la concessi\xc3\xb3 de sis lleg\xc3\xbces de terreny a Maguana.\n_START_SECTION_\nPrimer viatge a Vene\xc3\xa7uela\n_START_PARAGRAPH_\nAl cap de poc temps va partir cap a Espanya on va aconseguir, gr\xc3\xa0cies a la seva estreta relaci\xc3\xb3 amb el bisbe Fonseca, el perm\xc3\xads per realitzar una expedici\xc3\xb3 a la recent descoberta Paria, trencant d\'aquesta manera el monopoli que Colom tenia per organitzar viatges al Nou M\xc3\xb3n, segons les Capitulacions de Santa Fe. El 18 de maig de 1499 va salpar des de Cadis acompanyat pel pilot i cart\xc3\xb2graf Juan de la Cosa i el navegant itali\xc3\xa0 Amerigo Vespucci. Aquest fou el primer de la s\xc3\xa8rie de "viatges menors" o "viatges andalusos" que es farien cap al nou m\xc3\xb3n._NEWLINE_Recorrent el litoral occidental d\'\xc3\x80frica fins al Cap Verd, prengueren el mateix rumb que realitz\xc3\xa0 Colom un any abans en el seu tercer viatge, per\xc3\xb2 en direcci\xc3\xb3 sud-oest. Amb tot, Vespucci decid\xc3\xad separar-se de la flota i seguir el seu propi rumb m\xc3\xa9s al sud, vers el Brasil. La flota d\'Ojeda arrib\xc3\xa0 a la desembocadura dels rius Esequibo i Orinoco, reconeixent la costa compresa entre l\'illa Margarita i el cap de la Vela, a la recerca d\'un pas cap a l\'\xc3\x8dndia. A la pen\xc3\xadnsula de Paraguan\xc3\xa1 s\'endins\xc3\xa0 en un golf al qual anomen\xc3\xa0 Vene\xc3\xa7uela o Petita Ven\xc3\xa8cia, ja que hi havia poblacions al fons del golf que tenien les cases constru\xc3\xafdes amb troncs sobre l\'aigua que s\'assemblaven a la ciutat de Ven\xc3\xa8cia. Aix\xc3\xad mateix aconsegu\xc3\xad veure l\'entrada del llac de Maracaibo, a la qual anomen\xc3\xa0 San Bartolom\xc3\xa9 per haver-la descobert el 24 d\'agost de 1499, festivitat de Sant Bartomeu. _NEWLINE_Pocs dies despr\xc3\xa9s l\'expedici\xc3\xb3 part\xc3\xad del cap de la Vela a La Hispaniola amb algunes perles obtingudes a Paria, una mica d\'or i diversos esclaus. L\'escassetat de b\xc3\xa9ns i esclaus transportats provoc\xc3\xa0 un rendiment econ\xc3\xb2mic esc\xc3\xa0s, per\xc3\xb2 la import\xc3\xa0ncia d\'aquest viatge rau en el fet que fou el primer recorregut detallat de la totalitat de la costa vene\xc3\xa7olana feta per espanyols. L\'expedici\xc3\xb3 va donar l\'oportunitat a Juan de la Cosa de tra\xc3\xa7ar el primer mapa conegut de l\'actual Vene\xc3\xa7uela, a m\xc3\xa9s de ser el primer viatge que f\xc3\xa9u Vespucci al Nou M\xc3\xb3n._NEWLINE_El mes de setembre d\'aquell mateix any torn\xc3\xa0 a La Hispaniola on fou acollit amb cert recel pels seguidors de Colom, els quals consideraven que Ojeda no tenia dret a explorar terres descobertes per Colom sense autoritzaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 enfrontaments entre els dos grups que deixaren alguns morts i ferits, per la qual cosa torna a Cadis cap a novembre de 1499 amb poques riqueses, per\xc3\xb2 forces ind\xc3\xadgenes.\n_START_SECTION_\nSegon viatge a Vene\xc3\xa7uela\n_START_PARAGRAPH_\nOjeda decid\xc3\xad fer una nova exploraci\xc3\xb3 i capitul\xc3\xa0 novament amb els Reis Cat\xc3\xb2lics el 8 de juny de 1501. Se\'l nomen\xc3\xa0 governador de l\'illa de Cuquibacoa pels resultats obtinguts durant el primer viatge i se li atorg\xc3\xa0 el dret de fundar una col\xc3\xb2nia en aquell territoro, tot i que se li advert\xc3\xad que no visit\xc3\xa9s Paria. En esta ocasi\xc3\xb3 s\'associ\xc3\xa0 amb el mercaders sevillans Juan de Vergara i Garc\xc3\xada de Campos, els quals pogueren noliejar quatre caravel\xc2\xb7les._NEWLINE_El gener de 1502 salp\xc3\xa0 d\'Espanya i feu el mateix recorregut que en el seu primer viatge. Aquesta vegada pass\xc3\xa0 de llarg el golf de Paria i arrib\xc3\xa0 a l\'illa Margarita. Despr\xc3\xa9s recorregu\xc3\xa9 les costes vene\xc3\xa7olanes des de Curiana fins a la pen\xc3\xadnsula de Paraguan\xc3\xa1 i intent\xc3\xa0 fundar, el 3 de maig de 1502 una col\xc3\xb2nia a la pen\xc3\xadnsula de la Guajira, a badia Honda, a la qual anomen\xc3\xa0 Santa Cruz i es convert\xc3\xad en el primer assentament espanyol en territori colombi\xc3\xa0 i el primer en terra ferma._NEWLINE_Amb tot, aquesta col\xc3\xb2nia no prosper\xc3\xa0, ja que poc despr\xc3\xa9s de ser fundada Ojeda i els seus homes comen\xc3\xa7aren a atacar les poblacions ind\xc3\xadgenes dels voltants, fet que provoc\xc3\xa0 una guerra constant amb aquestes i a les quals se sum\xc3\xa0 els problemes personals que Ojeda tingu\xc3\xa9 amb els seus homes. Fou el moment en qu\xc3\xa8 els seus socis Vergara i Campos feren capturar Ojeda per a apoderar-se del bot\xc3\xad recaptat i abandonaren el poblat junt als colons. Ojeda fou empresonat a La Hispaniola entre maig de 1502 i 1504, quan fou alliberat pel bisbe Rodr\xc3\xadguez de Fonseca._NEWLINE_El resultat del segon viatge fou un frac\xc3\xa0s, ja que no es descobriren terres noves, no s\'obtingu\xc3\xa9 un gran bot\xc3\xad, la col\xc3\xb2nia de Santa Cruz qued\xc3\xa0 abandonada i la governaci\xc3\xa7o de Coquibacoa fou abolida.\n_START_SECTION_\nViatge a Nova Andalusia\n_START_PARAGRAPH_\nUna vegada alliberat es va estar a la Hispaniola fins al 1508, quan s\'assabent\xc3\xa0 que el rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic havia tret a concurs la governaci\xc3\xb3 i colonitzaci\xc3\xb3 de Terra Ferma entre el cap Gracias a Dios (entre Hondures i Nicaragua) i el cap de la Vela (a Col\xc3\xb2mbia). Juan de la Cosa an\xc3\xa0 a Espanya en representaci\xc3\xb3 d\'Ojeda. Rivalitzant amb Ojeda per colonitzar terres hi havia Diego de Nicuesa. Tots dos candidats tenien bona reputaci\xc3\xb3 i simpaties a la Corts, per la qual cosa la Corona va preferir dividir la regi\xc3\xb3 en dues governacions: Nicuesa rebia la Governaci\xc3\xb3 de Veragua a l\'oest, i Ojeda la de Nova Andalusia a l\'est, amb l\xc3\xadmits als golf d\'Urab\xc3\xa1. Aquesta capitulaci\xc3\xb3 fou firmada el 6 de juny de 1508._NEWLINE_Cap a Santo Domingo van marxar els nous governadors per formar les seves flores. Nicuesa aconsegu\xc3\xad arreplegar m\xc3\xa9s de 800 homes, molts cavalls, cinc caravel\xc2\xb7les i dos bergantins, mentre Ojeda sols reun\xc3\xad 300 homes, dos bergantins i dos vaixells petits. El 10 de novembre de 1509 Ojeda salp\xc3\xa0 de Santa Domingo, uns dies abans que Nicuesa, poc despr\xc3\xa9s d\'haver nomenat alcalde major a Mart\xc3\xadn Fern\xc3\xa1ndez de Enciso, un ric advocat que tenia ordres de noliejar una embarcaci\xc3\xb3 amb m\xc3\xa9s provisions per ajudar Ojeda quan fund\xc3\xa9s una col\xc3\xb2nia a Nova Andalusia. El nou governant, procurant evitar problemes amb els ind\xc3\xadgenes, va demanar que es redact\xc3\xa9s una extensa proclamaci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 se\'ls convidava a sotmetre\'s a l\'Imperi espanyol._NEWLINE_Ojeda arrib\xc3\xa0 a la badia de Calamar, a l\'actual Cartagena d\'\xc3\x8dndies, ignorant les recomanacions de De la Cosa de no establir-se all\xc3\xa0. Despr\xc3\xa9s de desembarcar es trob\xc3\xa0 amb diversos ind\xc3\xadgenes i envi\xc3\xa0 uns missioners perqu\xc3\xa8 recitessin la proclama en veu alta, per\xc3\xb2 aquests reaccionaren enfrontant-se amb les castellans. En la lluita mor\xc3\xad Juan de la Cosa, aix\xc3\xad com bona part dels que havien fet terra. Ojeda pogu\xc3\xa9 ser rescat sa i estalvi pels homes que estaven al vaixell. _NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s arrib\xc3\xa0 la flota de Nicuesa, el qual, oblidant les difer\xc3\xa8ncies entre ambd\xc3\xb3s, l\'ajud\xc3\xa0 a venjar-se dels ind\xc3\xadgenes, massacrant tota la comunitat. De tornada a la costa se separaren, marxant Nicuesa cap a l\'oest i Veragua, i Ojeda continu\xc3\xa0 recorrent la costa de Nova Andalusia cap al sud-oest fins al golf d\'Urab\xc3\xa1, on fund\xc3\xa0 San Sebasti\xc3\xa1n de Urab\xc3\xa1 el 20 de gener de 1510._NEWLINE_En aquest assentament la vida no fou f\xc3\xa0cil. A l\'amena\xc3\xa7a persistent dels indis hi havia una manca d\'aliments. Aix\xc3\xad, mig any despr\xc3\xa9s de la seva fundaci\xc3\xb3 l\'ajuda promesa per Fern\xc3\xa1ndez de Enciso no havia arribat. Llavors se li encarreg\xc3\xa0 al jove Francisco Pizarro que proteg\xc3\xads l\'indret fins a la tornada d\'Ojeda i que si aquest no havia tornat en 50 dies marx\xc3\xa9s cap a Santo Domingo. Ojeda no torn\xc3\xa0 mai a San Sebasti\xc3\xa1n de Urab\xc3\xa1 i passats els 50 dies Pizarro decid\xc3\xad tornar a casa junt amb 70 colons. Poc despr\xc3\xa9s Fern\xc3\xa1ndez de Enciso i Vasco N\xc3\xba\xc3\xb1ez de Balboa ajudaren els pocs supervivents, mentre l\'assentament era assaltat i saquejat pels ind\xc3\xadgenes._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'aquest frac\xc3\xa0s Alonso de Ojeda torn\xc3\xa0 a Santo Domingo.\n_START_SECTION_\nNafragi a Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nEn la fugida es va embarcar en un bergant\xc3\xad pirata junt amb 70 homes, per\xc3\xb2 fou capturat a l\'espera d\'un rescat. Un hurac\xc3\xa0 els va fer naufragar al sud de l\'illa de Cuba, prop de Sancti Sp\xc3\xadritus, des d\'on decidiren rec\xc3\xb3rrer a peu la costa fins a Mais\xc3\xad, a l\'extrem est de l\'illa, per ser embarcats cap a la Hispaniola. La meitat dels homes morien de fam i malalties durant el trajecte, fins que foren rescatats per P\xc3\xa1nfilo de Narv\xc3\xa1ez.\n_START_SECTION_\nOc\xc3\xa0s i mort\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del frac\xc3\xa0s del viatge a Nova Andalusia, Ojeda no torn\xc3\xa0 a dirigir cap altra expedici\xc3\xb3 i renunci\xc3\xa0 al c\xc3\xa0rrec de governador. Pass\xc3\xa0 els darrers cinc anys de vida a Santo Domingo en una profunda depressi\xc3\xb3. Mor\xc3\xad al Monestir de San Francisco el 1515, sent enterrat sota la porta major del monestir.'