b'\n_START_ARTICLE_\nForti\xc3\xa0 (llinatge)\n_START_PARAGRAPH_\nEls Forti\xc3\xa0 (als textos medievals escrit sobretot Forci\xc3\xa0) foren un llinatge de la baixa noblesa catalana medieval ori\xc3\xbcnd de la localitat altempordanesa de Forti\xc3\xa0, situat al comtat d\'Emp\xc3\xbaries, del qual eren feudataris. Durant l\'\xc3\xbaltim quart del segle XIV habitaren sobretot a Barcelona i escalaren posicions a la cort reial. Uns Forti\xc3\xa0 catalans instal\xc2\xb7lats a Fran\xc3\xa7a des de finals del segle XIV i extints a mitjan segle XIX es reclamaren descendents d\'aquest llinatge.\n_START_SECTION_\nArmes her\xc3\xa0ldiques\n_START_PARAGRAPH_\nD\'argent, dues faixes de sable (segons els armorials de Bernat de Llupi\xc3\xa0 i d\'Esteve Tamburini; als posteriors, faix\xc3\xa9 de sis peces, argent i sable o, tamb\xc3\xa9, or i sable; en altres, argent i dos pals de sable, i encara altres combinacions). Els Forti\xc3\xa0 francesos portaren armes diferents: d\'atzur, una torre d\'or, portada, finestrada i massonada de sable, posada sobre un munt de set puntes de sinople, i amb la divisa Turris fortissima virtus ("La virtut \xc3\xa9s la torre m\xc3\xa9s forta").\n_START_SECTION_\nCasa pairal\n_START_PARAGRAPH_\nSituada a la localitat de Forti\xc3\xa0 existeix un casal anomenat Casa de la reina Sibil\xc2\xb7la. En realitat, \xc3\xa9s una obra renaixentista de 1628, constru\xc3\xafda per la fam\xc3\xadlia fortianenca dels Ferrer. Les excavacions arqueol\xc3\xb2giques no documenten restes de l\'\xc3\xa8poca, si b\xc3\xa9 sembla aixecada sobre restes altmedievals. L\'atribuci\xc3\xb3 de la casa a la reina de Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s fou feta pel falangista Andreu Brugu\xc3\xa9s aleshores president de l\'Institut d\'Estudis Empordanesos, el qual encarreg\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 un llibre referent a la mateixa monarca.\n_START_SECTION_\nMembres destacats\n_START_PARAGRAPH_\nEls membres m\xc3\xa9s prominents d\'aquest llinatge foren la reina Sibil\xc2\xb7la de Forti\xc3\xa0 i el seu germ\xc3\xa0 Bernat de Forti\xc3\xa0. La descend\xc3\xa8ncia de Sibil\xc2\xb7la i Pere III refor\xc3\xa7\xc3\xa0 els drets al tron de Jaume d\'Urgell i de Pere de Portugal. _NEWLINE_No es coneix descend\xc3\xa8ncia de Bernat de Forti\xc3\xa0 a Catalunya. El 1492 un Joan de Forti\xc3\xa0 f\xc3\xa9u testament a Montpeller i es reconegu\xc3\xa9 n\xc3\xa9t de Bernat, que s\'hauria casat en aquesta ciutat. Els descendents d\'aquest Joan de Forti\xc3\xa0 s\'instal\xc2\xb7laren a Aviny\xc3\xb3 el 1507, on participaren en l\'administraci\xc3\xb3 del territori pontifici, adquiriren terres i senyories i entraren al servei dels reis de Fran\xc3\xa7a, que els naturalitzaren francesos el 1550 i els ennobliren. A partir de la segona meitat del segle XVI aquest llinatge es divid\xc3\xad en diferents branques: la primog\xc3\xa8nita dels Fortia-Durban ("d\'Urban"), extinta el 1843, la dels Fortia-Montr\xc3\xa9al (+1796), la dels Fortia-Piles (+1824), la dels Fortia-Chailly (+1741), i altres de menors (tamb\xc3\xa9 extintes)._NEWLINE_Entre els membres d\'aquest llinatge Fortia de Fran\xc3\xa7a destaca Fran\xc3\xa7ois de Fortia-Durban (1631-1700), senyor de Salettes, que es disting\xc3\xad en el servei militar de Llu\xc3\xads XIV, el qual li infeud\xc3\xa0 els llocs de Forti\xc3\xa0 i de Fortianell durant el seu regnat a Catalunya, que Fran\xc3\xa7ois reclam\xc3\xa0 com a pertanyents als seus avantpassats, i m\xc3\xa9s tard el nomen\xc3\xa0 primer governador de Montllu\xc3\xads, pla\xc3\xa7a forta que contribu\xc3\xad a bastir.\n_START_SECTION_\nGenealogia\n_START_PARAGRAPH_\nEls Forti\xc3\xa0 i els seus descendents a Catalunya durant els segles XIV i XV:_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0'