b'\n_START_ARTICLE_\nSusette La Flesche\n_START_SECTION_\nPrimers anys i educaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSusette, tamb\xc3\xa9 anomenada Inshata Theumba (Ulls Brillants), fou un dels cinc fills del cap Joseph LaFlesche i la seva esposa Mary Gale. Joseph era el fill d\'un comerciant de pells franc\xc3\xa8s, Joseph La Flesche, un immigrant benestant de Fran\xc3\xa7a, i la seva esposa ponca, Waoowinchtcha, que es considera emparentada amb el cap Big Elk._NEWLINE_Joseph, tamb\xc3\xa9 anomenat Insta Maza (Iron Eye), havia treballat per a l\'American Fur Company amb 16 anys, despr\xc3\xa9s d\'acompanyar el seu pare des dels 10 anys en els seus viatges. Despr\xc3\xa9s que els seus pares se separessin a causa dels llargs viatges del seu pare, el jove La Flesche va viure amb la seva mare i la seva fam\xc3\xadlia entre els omaha. Ella es casa novament, com va fer el seu pare. El mig germ\xc3\xa0 de Joseph, Frank LaFlesche (White Swan) esdevingu\xc3\xa9 cap dels ponca i va influir en les vides dels fills de Joseph._NEWLINE_Joseph es cas\xc3\xa0 amb Mary Gale, tamb\xc3\xa9 anomenada Hinnuaganun (One Woman), la filla mestissa del Dr. John Gale, un cirurgi\xc3\xa0 de Fort Atkinson (Nebraska) i Ni-co-ma, la seva esposa iowa. (Despr\xc3\xa9s que Gale abandon\xc3\xa9s la seva esposa i fills a Nebraska, Ni-co-ma es cas\xc3\xa0 amb el comerciant de pells Peter Sarpy. Despr\xc3\xa9s d\'alguns anys comerciant amb els omaha mentre treballava amb Peter Sarpy, el jove La Flesche fou adoptat com a fill pel cap Big Elk. Tamb\xc3\xa9 el va nomenar successor en el seu c\xc3\xa0rrec. La Flesche (Iron Eyes) esdevindria el darrer cap tradicional dels omaha._NEWLINE_Els La Flesche eren una fam\xc3\xadlia "prominent, influent i aculturada" entre els omaha. La Flesche i Mary van fer \xc3\xa8mfasi en la import\xc3\xa0ncia de l\'educaci\xc3\xb3 per als seus fills: Louis, Susette, Rosalie, Marguerite i Susan, i "afavoriren l\'assimilaci\xc3\xb3". Pensaven que oferien el millor futur per al seu poble. La fam\xc3\xadlia La Flesche va recolzar les escoles dels missioners i mestres blancs per als seus fills._NEWLINE_Mary La Flesche va morir pel 1855. Joseph es cas\xc3\xa0 novament amb una dona omaha, Ta-in-ne (Elizabeth Esau). El 1857 va n\xc3\xa9ixer el seu fill Francis La Flesche, seguit per altres fills._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que tanqu\xc3\xa9s l\'escola de la Missi\xc3\xb3 Presbiteriana de la reserva, Susette La Flesche va assistir a una escola de nenes a Elizabeth (Nova Jersey), on la seguiren les seves germanes menors Marguerite i Susan. Les seves habilitats d\'escriptura van ser reconegudes i encoratjades durant els seus anys escolars._NEWLINE_Els germans de Susette tamb\xc3\xa9 foren professionals: Susan LaFlesche Picotte es va convertir en la primera dona ind\xc3\xadgena doctora en medicina i va fundar el primer hospital privat finan\xc3\xa7at en un reserva \xc3\xadndia; Rosalie LaFlesche Player es va convertir en directora financera per a la naci\xc3\xb3 Omaha, arrendant terres de pasturatge que era excedent de les necessitats individuals de les llars. Marguerite LaFlesche Picotte fou mestra de la reserva Yankton Sioux, i es cas\xc3\xa0 amb Charles Picotte. El seu mig germ\xc3\xa0 Francis LaFlesche fou un etn\xc3\xb2leg del Smithsonian Institution, escrivint sobre els omaha i els Osage, i realitzant gravacions originals de llurs can\xc3\xa7ons tradicionals.\n_START_SECTION_\nCarrera\n_START_PARAGRAPH_\nDes de jove, Susette La Flesche estava m\xc3\xa9s interessada en la pol\xc3\xadtica. Va treballar primer com a professora en la reserva Omaha. Com que la seva \xc3\xa0via paterna i el seu oncle eren ponca, ella i el seu pare va viatjar a Oklahoma per investigar les condicions despr\xc3\xa9s de la deportaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada de Nebraska a Territori Indi. (El govern dels Estats Units havia reassignat la terra ponca de Nebraska a la Gran Reserva Sioux.)_NEWLINE_La Flesche va treballar amb Thomas Tibbles, editor del World Herald d\'Omaha, per donar a con\xc3\xa8ixer les males condicions que van trobar al sud de la reserva: els ponca havien estart deportats massa tard l\'any per plantar cultius, el govern tardava amb els subministraments i va prometre infraestructura i millores, i la mal\xc3\xa0ria era end\xc3\xa8mica a la zona. Gaireb\xc3\xa9 un ter\xc3\xa7 de la poblaci\xc3\xb3 va morir en els primers dos anys com a resultat de les condicions i del viatge, entre ells el fill gran del cap Standing Bear. El cap va sortir del Territori Indi amb alguns seguidors per enterrar el seu fill a la terra natal de Nebraska. Van ser arrestats i confinats a Fort Omaha, per ordre del govern federal. La cobertura de Tibbles a l\'empresonament del cap va ser fonamental en l\'obtenci\xc3\xb3 per Standing Bear dels serveis legals pro bono de dos advocats defensors prominents, un d\'ells advocat de la Union Pacific Railroad. Standing Bear va presentar una demanda d\'habeas corpus contra el govern dels Estats Units, desafiant als motius de la seva detenci\xc3\xb3._NEWLINE_En 1879 La Flesche va actuar com a int\xc3\xa8rpret del cap durant el seu judici a Fort Omaha (Nebraska). Tamb\xc3\xa9 va testificar sobre les condicions a la reserva en Territori Indi. Standing Bear va impugnar amb \xc3\xa8xit la manca de motius de la seva detenci\xc3\xb3 i empresonament, amb l\'argument anterior de la Cort de Districte dels Estats Units que els indis eren persones sota la llei, i tenien tots els drets dels ciutadans estatunidencs. Tibbles assistir i va denunciar el cas, que va assolir l\'atenci\xc3\xb3 nacional. Standing Bear v. Crook (1879) fou una fica en cas de drets civils, on el jutge va decidir que els indis tenien certs drets com a "persones" i ciutadans en virtut de la Constituci\xc3\xb3 dels Estats Units._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del judici, La Flesche i el seu mig germ\xc3\xa0 Francis acompanyaren Standing Bear i altres en una gira de confer\xc3\xa8ncies per l\'est dels Estats Units, organitzat per Tibbles. A m\xc3\xa9s de prendre torns d\'interpretaci\xc3\xb3 per Standing Bear, Susette La Flesche parlava en el seu propi dret. Durant el recorregut, La Flesche i Tibbles tamb\xc3\xa9 van testificar a Washington en 1880 davant un Comit\xc3\xa8 del Congr\xc3\xa9s sobre la deportaci\xc3\xb3 dels ponca. La Flesche va parlar pels drets dels nadius americans. Ells s\'entrevistaren amb escriptors estatunidencs importants, com el poeta Henry Wadsworth Longfellow i l\'escriptora Helen Hunt Jackson. En 1881 Jackson va publicar un llibre sobre el tractament donat pels Estats Units als amerindis titulat A Century of Dishonor, i en 1884 la novel\xc2\xb7la Ramona, basada en q\xc3\xbcestions amer\xc3\xadndies al Sud de Calif\xc3\xb2rnia. Longfellow hauria dit de La Flesche, "Podria ser Minnehaha", referint-se a l\'hero\xc3\xafna llegend\xc3\xa0ria amer\xc3\xadndia del seu poema La Can\xc3\xa7\xc3\xb3 de Hiawatha._NEWLINE_En 1887 La Flesche i Tibbles, ja casats, acompanyaren Standing Bear en una gira de confer\xc3\xa8ncies de 10 mesos per Anglaterra i Esc\xc3\xb2cia. La Flesche continuar actuant com a int\xc3\xa8rpret del cap. Van ser escoltats per molts dels que volien aprendre m\xc3\xa9s sobre els temes amerindis als Estats Units._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del seu retorn a Nebraska, LaFlesche i Tibbles es van interessar en el creixement del moviment Ghost Dance que creixia entre les inquietes bandes sioux. Van anar a l\'Ag\xc3\xa8ncia de Pine Ridge en 1890 i va escriure sobre les seves condicions, aix\xc3\xad com la massacre de Wounded Knee. Aquest treball va ser probablement el pic de la carrera de periodisme de LaFlesche. Ella va continuar publicant articles i columnes en els diaris a Nebraska, incloent el diari  populista del seu marit The Independent.\n_START_SECTION_\nMatrimoni\n_START_PARAGRAPH_\nLa Flesche i Thomas Tibbles es casaren en 1881, despr\xc3\xa9s de la mort de la seva esposa.  Durant els seg\xc3\xbcents 14 anys la parella va passar algun temps a Washington, DC (1893-1895), per\xc3\xb2 la major part del temps vivia a Nebraska. Mentre eren a Washington, La Flesche escrivia i donava confer\xc3\xa8ncies sobre afers amerindis. on Native American issues. Per exemple, ella va donar un discurs a la Association for the Advancement of Women, sobre "La posici\xc3\xb3, ocupaci\xc3\xb3 i cultura de les dones \xc3\xadndies."_NEWLINE_A Nebraska va passar el temps conreant en la seva assignaci\xc3\xb3 de terres com un membre de la tribu a la Reserva \xc3\xadndia Omaha i tamb\xc3\xa9 escrivint. El seu marit va aconseguir la propietat del seu pare. Vivien all\xc3\xa0 la major part del temps.'