b'\n_START_ARTICLE_\nRibadedeva\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia de vida humana en la zona es remunta a l\'\xc3\xa8poca paleol\xc3\xadtica. D\'aquesta etapa hist\xc3\xb2rica s\xc3\xb3n els jaciments descoberts a les coves de Mazaculos i la d\'Espinoso situades a les proximitats de la desembocadura del riu Cabra. A la cova de Tinamayor es va trobar una clo\xc3\xafssera i als voltants de Pimiango es troba la famosa cova del Pindal on apareixen gravats i pintures d\'animals com bisonts, cavalls, c\xc3\xa9rvols, peixos i mamuts. _NEWLINE_De l\'etapa epipaleol\xc3\xadtica s\xc3\xb3n els jaciments de Las Covariellas, Tina i Tron\xc3\xada. A m\xc3\xa9s a aquest per\xc3\xadode correspon el desaparegut soterrament del Mol\xc3\xad de Gaspar\xc3\xadn, troballa amb connotacions de ritual funerari, i en el qual tamb\xc3\xa9 s\'han trobat tres pics asturians, el que relaciona els descobriments amb l\'etapa asturiana. Del per\xc3\xadode neol\xc3\xadtic s\xc3\xb3n un as de pedra lluentada trobada al Covacho del Cazarru i els t\xc3\xbamuls funeraris de La Jayuquera (Villanueva), del Trabe i de Bojes. _NEWLINE_De l\'edat del bronze i de ferro poc o gens es pot afirmar, nom\xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia en la zona de orgenomescs, que era un poble c\xc3\xa0ntabre. En l\'\xc3\xa8poca de la reconquesta les gents de la zona es van unir amb les tropes cristianes en la seva lluita contra la invasi\xc3\xb3 musulmana.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'alta edat mitjana el concejo, juntament amb Llanes, forma part de la regi\xc3\xb3 Premoriense. D\'aquest per\xc3\xadode, concretament del segle X apareix esmentat el temple de Santa Mar\xc3\xada de Tina a Piamango, en la qual s\'han localitzat una necr\xc3\xb2poli i restes d\'altra edificaci\xc3\xb3 que es creu pertanyien als primers temps de la reconquesta. _NEWLINE_El primer esment de Ribadedeva com a entitat pr\xc3\xb2pia dintre d\'Ast\xc3\xbaries, \xc3\xa9s un document de 1157, de l\'arxiu de San Salvador de Celorio i un altre de 1169 de la mateixa proced\xc3\xa8ncia, que parla d\'un tal G\xc3\xb3mez, tinent d\'Aguilar (actual Llanes) i Ribadedeva. Despr\xc3\xa9s de la uni\xc3\xb3 dels regnes de Lle\xc3\xb3 i Castella en 1230 sota mandat de Ferran III de Castella el territori de la Vall de Ribadedeva, juntament amb la Vall de Pe\xc3\xb1amellera, \xc3\xa9s separat del regne de Lle\xc3\xb3 (Ast\xc3\xbaries) i agregat a terres de la corona de Castella (Cant\xc3\xa0bria), concretament a la merindad d\'Asturias de Santillana, encara que eclesi\xc3\xa0sticament encara depenia d\'Oviedo. Aquesta situaci\xc3\xb3 es mantindr\xc3\xa0 fins a 1833. _NEWLINE_En 1376 el rei Alfons XI de Castella concedeix al poble certs privilegis, atorgant-li el poder de triar els seus c\xc3\xa0rrecs concejiles i els seus propis jutges. Cap als segles XIII i XIV se situa la construcci\xc3\xb3 de la torre de Noriega, exponent m\xc3\xa0xim del poder senyorial que exercien la fam\xc3\xadlia Noriega en el concejo. En 1517 es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia del pas de l\'emperador Carles I d\'Espanya per la capital Colombres, i de la qual va recollir el cronista Laurent Vital com a "mal llogaret o caba\xc3\xb1al".\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'edat moderna Ribadedeva forma part del corregiment de les quatre viles de la Costa de la Mar, i a partir de 1749 del partit del Bast\xc3\xb3n de Laredo, tenint representaci\xc3\xb3 en les juntes C\xc3\xa0ntabres de 1778 a 1815. _NEWLINE_En el segle XVIII rep el concejo el nom de Real Valle de Ribadedeva sent els seus habitants "gentilhomes" no sotmesos a cap senyoriu. El govern s\'exercia en cada poble que convocava el seu propi concejo i nomenava un regidor depenent de la Just\xc3\xadcia ordin\xc3\xa0ria. D\'aquesta manera s\'organitzava la vall administrativament, a m\xc3\xa9s cal destacar el privilegi que t\xc3\xa9 el concejo amb l\'exempci\xc3\xb3 del pagament d\'alcabales. La guerra de la Independ\xc3\xa8ncia va tenir una gran repercussi\xc3\xb3 en tota la zona, establint l\'ex\xc3\xa8rcit asturi\xc3\xa0 la seva l\xc3\xadnia de defensa en els rius Deva i Pesu\xc3\xa9s sota la m\xc3\xa0 del general Francisco L\xc3\xb3pez Ballesteros. Aquesta defensa va ser atacada pel general franc\xc3\xa8s Bonet, franquejant-la i envaint la zona r\xc3\xa0pidament. Les guerres Carlines tamb\xc3\xa9 van tenir la seva part d\'hist\xc3\xb2ria en el concejo assentant-se en la zona les partides del coronel Arroyo i de Florez.\n_START_SECTION_\nSegle XIX fins ara\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esdeveniment hist\xc3\xb2ric m\xc3\xa9s rellevant d\'aquest segle \xc3\xa9s l\'agregaci\xc3\xb3 a Ast\xc3\xbaries, segregat de Cant\xc3\xa0bria, dels territoris de Ribadedeva en 1833, un any m\xc3\xa9s tard sol\xc2\xb7liciten amb la vall de Pe\xc3\xb1amellera el reingr\xc3\xa9s en la Prov\xc3\xadncia de Santander petici\xc3\xb3 que ser\xc3\xa0 denegada. constituint-se aquest mateix any el primer ajuntament sota depend\xc3\xa8ncia de la prov\xc3\xadncia d\'Oviedo. _NEWLINE_A partir de mitjans d\'aquest segle comencen a efectuar-se les emigracions ultramarines a Am\xc3\xa8rica, aconseguint grans fortunes que reinvertirien en millores urban\xc3\xadstiques i de serveis b\xc3\xa0sics dels pobles. Al comen\xc3\xa7ament del segle XX s\'uneixen les l\xc3\xadnies ferrovi\xc3\xa0ries que uneixen Ast\xc3\xbaries amb Cant\xc3\xa0bria i es milloren les carreteres. Durant la rep\xc3\xbablica el concejo queda en mans del front popular, fins que es produ\xc3\xafx l\'al\xc3\xa7ament militar que origina la guerra civil espanyola i que t\xc3\xa9 la seva repercussi\xc3\xb3 en el concejo amb l\'entrada de les tropes nacionals en la zona al setembre de 1937. En 1948 la platja de La Franca va ser escenari de l\'emboscada i posterior assassinat dels guerrillers Corsino i Eduardo Castiello.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nGeol\xc3\xb2gicament parlant, Ribadedeva presenta terrenys areniscs per la zona de Pimiango corresponent a l\'era mesozoica, tamb\xc3\xa9 presenta en la serra de Tina conglomerats quarsos, arenisca vermella i calc\xc3\xa0ria. Els materials m\xc3\xa9s abundants de la zona s\xc3\xb3n mangan\xc3\xa8s, ferro, plom i cinc.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista orogr\xc3\xa0fic el concejo est\xc3\xa0 dividit per tres sistemes muntanyencs. La serra de Cuera amb el Pic Jana en l\'extrem oriental i el Tabladiellu en l\'occidental, m\xc3\xa9s al nord ens trobem amb la serra de Garc\xc3\xada en la part de la qual oriental es troba la capital Colombres. I limitant amb el mar tenim la serra de Tina en el qual destaca el Pic del Ca\xc3\xb1\xc3\xb3n damunt de la ria de Tinamayor per la seva banda oriental. Des d\'aquest punt i fins a la ria de Santiuste en el seu l\xc3\xadmit amb Llanes, s\'estenen 9,5 km de costa i penya-segats.\n_START_SECTION_\nHidrograf\xc3\xada\n_START_PARAGRAPH_\nDintre del seu xarxa hidrogr\xc3\xa0fica destaquen en Ribadedeva dos rius. El riu Cabra, que neix a la serra de Cuera i serveix de l\xc3\xadmit amb el concejo ve\xc3\xad de Llanes, desembocant en el Cant\xc3\xa0bric per la ria de Santiuste. I el riuc Deva, que ens assenyala el l\xc3\xadmit oriental del concejo amb Cant\xc3\xa0bria i desemboca al mar per la ria de Tinamayor. Altres accidents fluvials del concejo s\xc3\xb3n el riu Ahijo que d\xc3\xb3na les seves aig\xc3\xbces al Cabra, i el rierol de Salcea que flueix al Deva.\n_START_SECTION_\nClimatologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa9s oce\xc3\xa0nic, temperat i pluj\xc3\xb3s, mostrant-nos una gran suavitat en les temperaturas, no sobrepassant la mitjana estiuenca els 20\xc2\xa0\xc2\xb0C, ni descendint dels 10\xc2\xa0\xc2\xb0C de temperatura mitjana en hivern, sent les boires marines persistents en bones \xc3\xa8poques de l\'any.\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nQuant a la seva vegetaci\xc3\xb3 cal dir que predomina la forest d\'eucaliptus sobre les altres esp\xc3\xa8cies, encara que tamb\xc3\xa9 es poden contemplar boscos riberencs, alzina, arbo\xc3\xa7 i ar\xc3\xadtjol. De la seva fauna destacarem la fluvial, sent el Deva un dels rius salmoneros de la regi\xc3\xb3, podent-se veure igualment truites a tots ells.\n_START_SECTION_\nPlatges\n_START_PARAGRAPH_\nEl concejo de Ribadedeva compta amb unes platges totes elles al Paisatge Protegit de la Costa Oriental d\'Ast\xc3\xbaries, igual que els contraforts orientals de la serra de Cuera, molt a prop._NEWLINE_Les platges s\xc3\xb3n: La Franca, Mend\xc3\xada, El Oso i El Vivero.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nRibadedeva no va ser una excepci\xc3\xb3, demogr\xc3\xa0ficament parlant, dintre dels concejos orientals del Principat, pel que tamb\xc3\xa9 sofriria els avatars de l\'emigraci\xc3\xb3, primer a terres americanes i m\xc3\xa9s tard a Europa Central i les zones centrals m\xc3\xa9s industrials d\'Ast\xc3\xbaries. Aix\xc3\xad des que en la d\xc3\xa8cada dels 30 es va produir la cota m\xc3\xa0xima de la poblaci\xc3\xb3 amb 3.424 habitants, la perduda gradual de la poblaci\xc3\xb3 ha estat constant i progressiva, deixant el concejo actualment amb una baixa densitat de poblaci\xc3\xb3 i un tipus de poblament marcadament concentrat, sent Colombres el nucli m\xc3\xa9s habitat\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEcon\xc3\xb2micament parlant el sector primari \xc3\xa9s el qual predomina en tot el concejo, emprant a un total del 45,5% de la poblaci\xc3\xb3 activa. La ramaderia \xc3\xa9s l\'activitat principal del sector, i l\'estabulaci\xc3\xb3 bovina \xc3\xa9s orientada a la producci\xc3\xb3 l\xc3\xa0ctia la principal ocupaci\xc3\xb3. La pesca est\xc3\xa0 representada en la ria de Tinamayor on resideix un petit port pesquer amb una desena d\'embarcacions, agrupades amb els seus ve\xc3\xafns d\'Unquera en la cooperativa de Tinamayor, que compta amb una moderna llotja. El sector secundari i el de la construcci\xc3\xb3 representen al 17,08% de les ocupacions locals, majorit\xc3\xa0riament agrupats entorn de l\'edificaci\xc3\xb3 i obres p\xc3\xbabliques, sent important per al concejo tamb\xc3\xa9 la f\xc3\xa0brica de productes lactis que hi ha en el concejo situada an La Perera. _NEWLINE_El sector terciari dels serveis \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic que segueix una tend\xc3\xa8ncia a l\'al\xc3\xa7a amb un 37,42% de les ocupacions, gr\xc3\xa0cies sobretot a la puixan\xc3\xa7a actual del turisme, contant el concejo amb unes bones infraestructures, tant d\'hotels, com de restaurants i de c\xc3\xa0mpings. Un destacamento important del concejo \xc3\xa9s la fundaci\xc3\xb3 "Arxiu d\'Indianos" localitzada en Colombres.'