b'\n_START_ARTICLE_\nMerrie Melodies\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl  productor Leon Schlesinger havia creat un curtmetratge per a la s\xc3\xa8rie Looney Tunes, i el seu \xc3\xa8xit el va impulsar a intentar vendre una s\xc3\xa8rie semblant a Warner Bros. El seu argument de venda \xc3\xa9s que la s\xc3\xa8rie inclouria m\xc3\xbasica de bandes sonores de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Warner Bros. i aix\xc3\xb2 serviria com a publicitat per als enregistraments de Warner Bros. L\'estudi va acceptar, i Schlesinger va cridar a la nova s\xc3\xa8rie Merrie Melodies._NEWLINE_Walt Disney Productions ja havia guanyat cert \xc3\xa8xit amb Silly Symphonies. Des que la producci\xc3\xb3 d\'un dibuix animat comen\xc3\xa7ava amb la banda sonora, animar una pe\xc3\xa7a musical era molt m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil que idear les dues coses._NEWLINE_La s\xc3\xa8rie Merrie Melodies va ser adoptada per Rudy Ising, un dels dos animadors (l\'altre era Hugh Harman) que va treballar en els curtmetratges originals de Looney Tunes. El primer dibuix animat de la s\xc3\xa8rie va ser Lady, Play Your Mandolin!, estrenat el 1931. Ising va tractar d\'introduir nous personatges en els curts de Merrie Melodies, com Piggy, Foxy, i Goopy Geer, per\xc3\xb2 Foxy era tan semblant a Mickey Mouse que va ser rebutjat, per tal d\'evitar possibles problemes legals amb Walt Disney. Els curts de Merrie Melodies es van convertir a la llarga en hist\xc3\xb2ries musicals d\'amor sense gran trama ni personatges recurrents, la s\xc3\xa8rie va continuar aix\xc3\xad fins i tot despr\xc3\xa9s que Ising deix\xc3\xa9s l\'estudi el 1933._NEWLINE_El 1934, Schlesinger va produir seus primers curts de Merrie Melodies a color, Honeymoon Hotel i Beauty and the Beast, que van ser produ\xc3\xafts en Cinecolor (Disney tenia els drets en exclusiva per al proc\xc3\xa9s de Technicolor). L\'\xc3\xa8xit va fer que Schlesinger produ\xc3\xads tots els futurs curts de Merrie Melodies a color. Looney Tunes va continuar en blanc i negre fins a 1943._NEWLINE_Els dibuixos animats de Merrie Melodies van ser obligats a incloure almenys el cor d\'una can\xc3\xa7\xc3\xb3 de Warner Bros. La pol\xc3\xadtica va molestar als animadors de Merrie Melodies, ja que les can\xc3\xa7ons interrompien la velocitat i ritme dels dibuixos animats._NEWLINE_A finals dels anys 1930, els animadors van comen\xc3\xa7ar a ignorar aquesta obligaci\xc3\xb3, i els curtmetratges de Merrie Melodies es van comen\xc3\xa7ar a assemblar m\xc3\xa9s a la s\xc3\xa8rie en blanc i negre de Looney Tunes. El 1943, Schlesinger va comen\xc3\xa7ar a produir Looney Tunes a color tamb\xc3\xa9, i les dues s\xc3\xa8ries es van tornar pr\xc3\xa0cticament id\xc3\xa8ntiques a excepci\xc3\xb3 de la m\xc3\xbasica i la imatge de t\xc3\xadtol. Per aquest temps el tema musical de Looney Tunes era "The Merry-Go-Round Broke Down" per Cliff Friend i Dave Franklin, i el de Merrie Melodies era una adaptaci\xc3\xb3 de "Merrily We Roll Along" per Charles Tobias, Murray Mencher i Eddie Cantaire._NEWLINE_Cal notar que tant Merrie Melodies com Looney Tunes mostraven en pantalla als mateixos personatges, i que des de 1943, tant una com altra s\xc3\xb3n a color, fet que fa que sovint Hom confonga ambdues s\xc3\xa8ries, o generalment es conega als personatges que als curts apareixien amb el nom de Looney Tunes._NEWLINE_La m\xc3\xbasica de Warner Bros. va continuar apareixent en alguns curts, tanmateix, com es mostra en "The Merry-Go-Round Broke Down" i "Singing in the Bathtub", tamb\xc3\xa9 la m\xc3\xbasica de Carl Stalling i Raymond Scott, particularment la composici\xc3\xb3 "Powerhouse".'