b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Sant Miquel (Castellter\xc3\xa7ol)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera documentaci\xc3\xb3 sobre aquest castell \xc3\xa9s del 898, quan \xc3\xa9s esmentat el castro de quondam Terciol (castell del difunt Ter\xc3\xa7ol), i el 925 i 940 es repeteix la f\xc3\xb3rmula, una mica evolucionada: castro Terciolo, i continua en diversos documents dels segles posteriors. El 1007 \xc3\xa9s esmentada ja la vila de Castellter\xc3\xa7ol: in Vallense, in Granullarius subteriore, que dicit villa Terciolo._NEWLINE_Vers el 1060 apareix com a senyor d'aquest castell la fam\xc3\xadlia dels Mir. Tedmar Mir, o Mir\xc3\xb3, posava l'any 1093 el castell sota l'alt domini del monestir de Santa Maria de l'Estany, mentre que assegurava per a ell i els seus descendents el domini \xc3\xbatil del castell i de les seves rendes. Alhora, feia construir la capella de Sant Miquel. Els Tedmar -el nom pass\xc3\xa0 a cognom, abandonant el de Mir- continuaren al capdavant del castell, mentre el cognom evolucionava a Xedmar, Xetmar, Xatmar i Xammar (aquesta darrera forma \xc3\xa9s la que encara perviu com a cognom actualment). El 1229 s'acabava aquesta situaci\xc3\xb3: el monestir de l'Estany comprava a Ramon Xetmar el total domini del castell pel preu de 20.000 sous. La compra es va completar el 1323, quan els canonges de l'Estany compraven a Jaume el Just tota la jurisdicci\xc3\xb3 alta i baixa, el mer i mixt imperi del castell i terme de Castellte\xc3\xa7ol, esdevenint aix\xc3\xad l'abat de l'Estany senyor i bar\xc3\xb3 de Castellter\xc3\xa7ol._NEWLINE_Entre els segles XII i XIV el monestir de l'Estany tingu\xc3\xa9 a Castellter\xc3\xa7ol una fam\xc3\xadlia de castlans, que adoptaren el conom de Castellter\xc3\xa7ol. Diversos fills d'aquesta fam\xc3\xadlia entraren com a canonges a Santa Maria de l'Estany. De tota manera, el castell va anar perdent la seva funci\xc3\xb3 militar i, tot i continuar sent el centre del terme de Castellter\xc3\xa7ol, va esdevenir una masoveria, i les terres i la ferreria que posse\xc3\xafa, arrendades a persones del terme.\n_START_SECTION_\nL'edifici\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat les moltes transformacions al llarg dels segles, a la part baixa de l'edifici que hom anomena encara el Castell es veuen uns fragments de murs antic, amb espitlleres, aix\xc3\xad com la capella del castell, d'origen rom\xc3\xa0nic, situada al costat sud-est del castell: la capella de Sant Miquel._NEWLINE_L'edifici principal del castell \xc3\xa9s un bastiment de planta quasi rectangular (13,9 x 10,5 m\xc2\xb2), amb uns murs d'un gruix d'1,3 m. Els murs originals conservats fan una al\xc3\xa7ada de 4,2 metres, llevat de la nord, que arriba als 10 m. Els carreus s\xc3\xb3n grossos, escairats, tot i que en bastants llocs han rebut substitucions i modificacions. La distribuci\xc3\xb3 interior d'aquest edifici no es pot con\xc3\xa8ixer, a causa de les moltes modificacions sofertes amb el pas dels segles. Aquesta construcci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 inclosa en un recinte exterior pentagonal, el pany m\xc3\xa9s llarg del qual fa uns 30 metres. El gruix dels murs va dels 80 cent\xc3\xadmetres al metre. A la part inferior del mur exterior hi ha nombroses sageteres, en alguns llocs disposades en dues rengleres, i en tot el sector septentrional es conserva el fossar, de for\xc3\xa7a profunditat i amplada._NEWLINE_El costat de migdia \xc3\xa9s el que va ser habilitat com a mas quan el castell va perdre la seva funci\xc3\xb3 militar. Hi ha una porta del segle XVI, i una torre rodona aproximadament de la mateixa \xc3\xa8poca que en substitu\xc3\xad una d'anterior, rom\xc3\xa0nica, de planta quadrada."