b'\n_START_ARTICLE_\nRumen\n_START_PARAGRAPH_\nEl rumen \xc3\xa9s el primer i el m\xc3\xa9s volumin\xc3\xb3s dels preest\xc3\xb2macs del animals remugants, est\xc3\xa0 situat a la meitat esquerra de la cavitat abdominal, entre el diafragma i la cavitat pelviana. Comunica per davant amb l\'es\xc3\xb2fag, que s\'obre en el sac dorsal, i amb el reticle._NEWLINE_En els animals remugants lactants el rumen est\xc3\xa0 molt poc desenvolupat donat que la seva alimentaci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s precisa de l\'est\xc3\xb3mac glandular (abom\xc3\xa0sum) per a la seva digesti\xc3\xb3. Quan l\'animal remugant va creixent i comen\xc3\xa7a a consumir herba, el rumen, i els altres preest\xc3\xb2macs, comencen a desenvolupar-se._NEWLINE_El volum del rumen dep\xc3\xa8n de l\'esp\xc3\xa8cie: la capacitat que arriba a tenir el rumen en una vaca \xc3\xa9s d\'uns 200-250 litres mentre que en una ovella \xc3\xa9s d\'uns 12 litres. _NEWLINE_El continu intercanvi dels continguts del reticle i del rumen porta a considerar-los d\'una forma unit\xc3\xa0ria, anomenada complex "reticle-rumen" (reticulorumen).\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl rumen t\xc3\xa9 forma de sac aplanat lateralment, de manera que la superf\xc3\xadcie esquerra contacta amb la paret esquerra de la cavitat abdominal i les darreres costelles i la superf\xc3\xadcie dreta amb la resta de les v\xc3\xadsceres que ocupen aquesta cavitat (llibre, abom\xc3\xa0sum, p\xc3\xa0ncrees, fetge i intestins). Ocupa tota la meitat esquerra de la cavitat abdominal, des del diafragma, amb el qual contacta mitjan\xc3\xa7ant el sac dorsal (el sac ventral est\xc3\xa0 separat del diafragma, situant-se entre ambd\xc3\xb3s el reticle), fins a la pelvis en la qual  penetra el sac cec caudal de la porci\xc3\xb3 dorsal, explorable per v\xc3\xada rectal. En l\'ovella i la cabra \xc3\xa9s el sac ventral el d\'extensi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran._NEWLINE_Externament, el rumen est\xc3\xa0 recorregut per solcs que delimiten els diferents sacs. Els solcs m\xc3\xa9s destacats s\xc3\xb3n els solcs longitudinals, dret i esquerre, que divideixen el rumen en els sacs o porcions dorsal i ventral._NEWLINE_Internament, est\xc3\xa1 recobert per una mucosa provita de nombroses pilositat que li donen un aspecte t\xc3\xadpic d\'estora, de tacte aspre i color marr\xc3\xb3 fosc a gaireb\xc3\xa9 negre.\n_START_SECTION_\nFisiologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl rumen compleix la funci\xc3\xb3 d\'una cambra de fermentaci\xc3\xb3 on es degrada la cel\xc2\xb7lulosa que contenen els aliments vegetals que ingereix l\'animal. Per a aquesta funci\xc3\xb3 dins el rumen hi ha permanentment un l\xc3\xadquid ruminal format per restes de l\'aliment i una abundant i variada flora i fauna formada per bacteris, protozous, fongs, arqueobacteris, i virus. Les contraccions de les parets del rumen  i els solcs que creuen la seva superf\xc3\xadcie provoquen una cont\xc3\xadnua mescla del contingut.     _NEWLINE_Peri\xc3\xb2dicament, el contingut del rumen torna a la boca per a una segona mastegaci\xc3\xb3 (fenomen de la ruminaci\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nDigesti\xc3\xb3 dels remugants\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'haver-se empassat l\'aliment, aquests passen a trav\xc3\xa9s de l\'es\xc3\xb2fag i es dipositen en la part dorsal del reticle on es mescla i fermenta alliberant gasos. Les parts m\xc3\xa9s grosses de la mescla pugen per l\'es\xc3\xb2fag i tornen a ser mastegades, despr\xc3\xa9s tornen per l\'es\xc3\xb2fag i es dipositen en el sac dorsal del reticle per a ser mesclades una altra vegada en el rumen m\xc3\xa9s tard passan al canal dit om\xc3\xa0sum.  _NEWLINE_La superf\xc3\xadcie superior del rumen s\'omple amb gasos (com el met\xc3\xa0, di\xc3\xb2xid de carboni i en menor mesura amb hidrogen molecular) alliberats per la fermentaci\xc3\xb3 i la respiraci\xc3\xb3 anaer\xc3\xb2bica dels aliments. Aquests gasos s\xc3\xb3n expel\xc2\xb7lits regularment, a trav\xc3\xa9s de la boca, des del complex reticulorumen mitjan\xc3\xa7ant el proc\xc3\xa9s de l\'eructaci\xc3\xb3._NEWLINE_Els principals substrats de la digesti\xc3\xb3 en el complex reticulorumen s\xc3\xb3n carbohidrats no estructurals (mid\xc3\xb3, sucre, i pectina), carbohidrats estructurals (hemicel\xc2\xb7lulosa i cel\xc2\xb7lulosa) i compostos nitrogenats (prote\xc3\xafnes, p\xc3\xa8ptids i amino\xc3\xa0cids). Tant els carbohidrats estructurals com els no estructurals s\'hidrolitzen a monosac\xc3\xa0rids  o disac\xc3\xa0rids  per part d\'enzims microbians. Una vegada dins les parets microbianes els mono i disac\xc3\xa0rids poden ser assimilats dins la biomassa microbiana o fermentar per donar \xc3\xa0cids grassos vol\xc3\xa0tils, (VFAs), acetat, propionat, butirat, lactat, valerat i altres a trav\xc3\xa9s de la glic\xc3\xb2lisi i altres vies bioqu\xc3\xadmiques per donar energia a les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules microbianes  La majoria dels VFAs s\'absorbeixen a trav\xc3\xa9s de la paret del complex reticulorumen, directament al corrent sanguini i el remugant l\'usa com substrats per la producci\xc3\xb3 d\'energia i la bios\xc3\xadntesi. _NEWLINE_Els l\xc3\xadpids, la lignina, els minerals, i les vitamines tenen un paper menys prominents en la digesti\xc3\xb3 que els carbohidrats per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n cr\xc3\xadtics de diverses maneres.\n_START_SECTION_\nMicrobiologia del rumen\n_START_PARAGRAPH_\nEl rumen cont\xc3\xa9 un gran nombre de bacteris (de l\'ordre de 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb0-10\xc2\xb9\xc2\xb9 c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules/g de rumen) que s\'encarreguen de degradar la mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica esmentada anteriorment i de produir nombrosos compostos. Es tracten de bacteris anaerobis i es calcula que hi viuen entre 300 i 400 esp\xc3\xa8cies, on dominen esp\xc3\xa8cies de Firmicutes i Bacteroidetes._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 de met\xc3\xa0 \xc3\xa9s a c\xc3\xa0rrec d\'arqueus metan\xc3\xb2gens tals com Methanobrevibacter, Methanosphaera i Methanoplanus, principalment._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 abunden fongs i protozous. Hi ha un gran nombre de protozous ciliats que arriben a densitats de 10\xe2\x81\xb6 c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules/ml. Molts d\'ells s\xc3\xb3n anaerobis obligats, cosa poc habitual entre els eucariotes. S\'encarreguen de funcions tan diferents com degradar la cel\xc2\xb7lulosa o, d\'altra banda, controlar les poblacions de bacteris, ja que se n\'alimenten. En canvi, els fongs nom\xc3\xa9s s\'encarreguen de degradar la mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica i tenen import\xc3\xa0ncia en la degradaci\xc3\xb3 de la lignina, l\'hemicel\xc2\xb7lulosa i la pectina.\n_START_SECTION_\nAprofitament culinari\n_START_PARAGRAPH_\nEl rumen, junt amb els altres preest\xc3\xb2macs forma part del plat dit tripa (en castell\xc3\xa0: callos).'