b'\n_START_ARTICLE_\nSaint Louis del Senegal\n_START_PARAGRAPH_\nSaint Louis en llengua ouolof Ndar) fou un establiment franc\xc3\xa8s a la costa occidental de l\'\xc3\x80frica, origen de la moderna ciutat de Saint-Louis (la segona ciutat per poblaci\xc3\xb3 a Senegal). Fou coneguda com a Saint Louis du Fort o de Saint Louis del Senegal i s\'ubicava en una illa al riu Senegal, prop de la desembocadura; l\'illa tenia uns 400 metres d\'ample i 2 km de llarg i estava molt propera a la costa continental per la banda oriental per\xc3\xb2 protegida per la banda occidental per una extensa llengua de terra, situaci\xc3\xb3 que la feia molt adient pel comer\xc3\xa7 amb la costa al mateix temps que quedava protegida dels nadius i de la mar. Avui dia els barris al nord de la llengua occidental de terra estan nom\xc3\xa9s a 1 km de la frontera de Maurit\xc3\xa0nia i l\'aeroport de la ciutat es troba a uns 2 km, per\xc3\xb2 no hi ha pas fronterer al no haver-hi cap poblaci\xc3\xb3\xc2\xa0 a l\'altre costat.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl principi del segle XIV els normands, especialment de Dieppe, van comen\xc3\xa7ar a comerciar amb zones llunyanes sent els primers marins de l\'edat mitjana a creuar el Cap Bojador (1364-1365) descobrint el Cap Verd (que \xc3\xa9s el nom que li van donar) i van explorar la costa d\'\xc3\x80frica fins a la costa del Golf de Ben\xc3\xadn arribant a la desembocadura del N\xc3\xadger, retornant carregats d\'ivori i altres mercaderies ex\xc3\xb2tiques. El 1366 els mariners comerciants de Dieppe es van associar als de Rouen per desenvolupar el comer\xc3\xa7 amb \xc3\x80frica. La companyia normanda de Dieppe i Rouen fou la primera que va explotar la regi\xc3\xb3. El 1375 els normands havien fundat diversos magatzems i factories comercials, la majoria a Guinea, per\xc3\xb2 un almenys al Cap Verd (no a les illes sin\xc3\xb3 al cap del continent) i un altre a la desembocadura del riu G\xc3\xa0mbia. Per\xc3\xb2 en temps del rei Carles VI de Fran\xc3\xa7a, amb els diversos desastres, la guerra civil, la invasi\xc3\xb3 anglesa, el comer\xc3\xa7 va patir un cop fatal i els normands van desapar\xc3\xa8ixer de l\'\xc3\x80frica on no van tardar a ser substitu\xc3\xafts pels portuguesos que sovint van aprofitar els propis magatzems normands, incloent el de Cap Vert. Quan Llu\xc3\xads XI de Fran\xc3\xa7a va restablir l\'ordre, els mariners normands van reapar\xc3\xa8ixer a l\'\xc3\x80frica, topant amb els portuguesos que reclamaven el monopoli d\'un comer\xc3\xa7 que no havien iniciat en virtut d\'una Bula pontif\xc3\xadcia que els atribu\xc3\xafa el pa\xc3\xads amb exclusi\xc3\xb3 d\'altres estats. El 1486 els portuguesos van enviar dos vaixells de guerra que van agafar tots els edificis normands en els quals s\'intentava reprendre el comer\xc3\xa7 amb els ind\xc3\xadgenes. Vaixells francesos foren enviats a la zona per defensar als mariners normands el que va permetre mantenir alguna mena d\'intercanvi, per\xc3\xb2 els mancava una posici\xc3\xb3 permanent. Aix\xc3\xb2 fou el que el 1626 els va fer fundar un establiment permanent. _NEWLINE_La factoria francesa del riu Senegal es va fundar no m\xc3\xa9s tard del 1626 per la Compagnie Normande de S\xc3\xa9n\xc3\xa9gambie. Es va establir a l\'illa de Bocos (les ru\xc3\xafnes van subsistir fins a finals del segle XVIII), per\xc3\xb2 el lloc no era tot el bo que calia. El pare Labat ha deixat const\xc3\xa0ncia de tots els directors de l\'establiment de Bocos i despr\xc3\xa9s Saint Louis des de 1626 per\xc3\xb2 \xc3\xa9s possible que abans d\'aquesta data (des del comen\xc3\xa7ament del segle XVII) ja exist\xc3\xads l\'establiment._NEWLINE_La ciutat va ser fundada el 1659 pels mariners de Dieppe (Normandia) a una illa anomenada localment Ndar, i va ser batejada com Saint Louis du Fort en honor del rei de Fran\xc3\xa7a "Sant Llu\xc3\xads" (Llu\xc3\xads XI) i tamb\xc3\xa9, pel sobir\xc3\xa0 regnant Luis XIV. Aquesta factoria, fort i ciutat va estar administrada per fins a nou companyies comercials: la Compagnie Normande de S\xc3\xa9n\xc3\xa9gambie, la Compagnie du Cap-Vert et du S\xc3\xa9n\xc3\xa9gal, la Companyia Francesa de les \xc3\x8dndies Occidentals, la Compagnie du S\xc3\xa9n\xc3\xa9gal, la Compagnie d\'Afrique, la Compagnie de Guin\xc3\xa9e, la Compagnie Royale du S\xc3\xa9n\xc3\xa9gal,  la  Compagnie de Rouen i la Companyia Francesa de les \xc3\x8dndies Orientals (alguna no obstant fou simplement un canvi de nom de l\'anterior)._NEWLINE_Va ser la primera ciutat fundada pels europeus a l\'\xc3\x80frica occidental i es va convertir en la capital pol\xc3\xadtica de la col\xc3\xb2nia francesa del riu Senegal fins a la conquesta brit\xc3\xa0nica el 1758, durant la guerra dels Set Anys; les forces franceses la van recuperar el febrer de 1779. En aquest temps tenia uns cinc mil habitants a m\xc3\xa9s d\'un nombre no determinat d\'esclaus en transit. Entre 1659 i 1779 les vuit companyies privilegiades abans esmentades van tenir l\'administraci\xc3\xb3 successiva de l\'establiment. Igual que a l\'illa de Gor\xc3\xa9e, va sorgir una comunitat de comerciants franco-africans mestissos caracteritzada per les famoses "signares", dones burgeses emprenedores, que van dirigir part del comer\xc3\xa7 a l\'establiment als segles XVII i XVIII sent importants en l\'economia, la societat, la cultura i fins i tot la pol\xc3\xadtica de la col\xc3\xb2nia; van crear una cultura urbana on destacava l\'exhibici\xc3\xb3 p\xc3\xbablica d\'eleg\xc3\xa0ncia, entreteniments refinats i festivitats populars; controlaven molt del comer\xc3\xa7 riu amunt i finan\xc3\xa7aven les principals institucions cat\xc3\xb2liques. Un mest\xc3\xads fou designat alcalde de la ciutat el 1778._NEWLINE_Va romandre capital fins al 1809 quan va passar altre cop als brit\xc3\xa0nics fins al 1817, i novament del 1817 al 1958; fou tamb\xc3\xa9 despr\xc3\xa9s la capital de l\'\xc3\x80frica Occidental Francesa (1895-1902) al mateix temps que capital del territori del Senegal fins al 1902. El 1872 va esdevenir una comuna francesa. Va seguir sent un important lloc de comer\xc3\xa7 franc\xc3\xa8s fins a 1957._NEWLINE_L\'illa de Saint Louis, anomenada la "Ven\xc3\xa8cia africana" est\xc3\xa0 classificada Patrimoni de la Humanitat per la Unesco des de l\'any 2000. A Saint Louis es va dur a terme un ambici\xc3\xb3s programa de renovaci\xc3\xb3 dels seus antics edificis i es va comen\xc3\xa7ar a transformar els dip\xc3\xb2sits en restaurants i hotels._NEWLINE_La ciutat conserva moltes cases t\xc3\xadpiques de l\'\xc3\xa8poca colonial: amb la seva fa\xc3\xa7ana de cal\xc3\xa7, la seva doble teulada en fang, les seves balconades de fusta i les seves baranes en ferro forjat. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9, \xc3\xa9s de ressaltar el pont met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic constru\xc3\xaft per Nouguier, Kessler et Cie i falsament atribu\xc3\xaft a Gustave Eiffel, que uneix la part continental amb l\'illa de Saint Louis.'