b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x92ptica qu\xc3\xa0ntica\n_START_PARAGRAPH_\nA f\xc3\xadsica l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica \xc3\xa9s un camp d\'investigaci\xc3\xb3 que s\'ocupa de l\'aplicaci\xc3\xb3 de la mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica a fen\xc3\xb2mens que impliquen la llum i les seves interaccions amb la mat\xc3\xa8ria.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica\n_START_PARAGRAPH_\nLa llum es compon de part\xc3\xadcules anomenades fotons i per tant intr\xc3\xadnsecament \xc3\xa9s "granulosa" (quantitzada); l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica \xc3\xa9s l\'estudi de la natura i els efectes d\'aix\xc3\xb2. La primera indicaci\xc3\xb3 que la llum pot ser quantitzada va venir de Max Planck el 1899 quan model\xc3\xa0 correctament la radiaci\xc3\xb3 del cos negre assumint que l\'intercanvi d\'energia entre la llum i la mat\xc3\xa8ria solament ocorria en quantitats discretes que ell anomen\xc3\xa0 quants. Era desconeguda si la font d\'aquestes quantitats discretes era la mat\xc3\xa8ria o la llum. El 1905, Albert Einstein va publicar la teoria de l\'efecte fotoel\xc3\xa8ctric. Semblava que l\'\xc3\xbanica explicaci\xc3\xb3 possible per a l\'efecte fotoel\xc3\xa8ctric era l\'exist\xc3\xa8ncia de part\xc3\xadcules de llum anomenades fotons. M\xc3\xa9s endavant, Niels Bohr demostr\xc3\xa0 que els \xc3\xa0toms estaven tamb\xc3\xa9 quantitzats en el sentit que nom\xc3\xa9s podien emetre quantitats discretes d\'energia. La comprensi\xc3\xb3 de la interacci\xc3\xb3 entre la llum i la mat\xc3\xa8ria que van seguir despr\xc3\xa9s d\'aquests desenvolupaments no nom\xc3\xa9s van formar la base de l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 foren importants per al desenvolupament de la mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica com un tot. Tanmateix, els subcamps de la mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica que s\'ocupaven de la interacci\xc3\xb3 de la mat\xc3\xa8ria-llum foren considerats principalment m\xc3\xa9s com una investigaci\xc3\xb3 sobre la mat\xc3\xa8ria que sobre la llum i per tant es parlava m\xc3\xa9s de la f\xc3\xadsica at\xc3\xb2mica i l\'electr\xc3\xb2nica qu\xc3\xa0ntica que no pas sobre l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 canvi\xc3\xa0 amb la invenci\xc3\xb3 del m\xc3\xa0ser el 1953 i del l\xc3\xa0ser el 1960. Amb la ci\xc3\xa8ncia del l\xc3\xa0ser, \xc3\xa9s a dir, la investigaci\xc3\xb3 dels principis, disseny i l\'\xc3\xbas d\'aquests dispositius, l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica es convert\xc3\xad en un camp important, i la mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica que fonamenta els principis del l\xc3\xa0ser fou estudiada ara amb m\xc3\xa9s \xc3\xa8mfasi en les caracter\xc3\xadstiques de la llum, i aix\xc3\xad el nom d\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica arrib\xc3\xa0 a ser habitual._NEWLINE_Com que la ci\xc3\xa8ncia del l\xc3\xa0ser necessitava bones fundacions te\xc3\xb2riques, i tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8 la investigaci\xc3\xb3 aqu\xc3\xad aviat prov\xc3\xa0 ser molt fructuosa, l\'inter\xc3\xa8s en l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica s\'elev\xc3\xa0. Despr\xc3\xa9s del treball de Dirac en la teoria qu\xc3\xa0ntica de camps, George Sudarshan, Roy J. Glauber i Leonard Mandel varen aplicar als anys 1950 i 1960 la teoria qu\xc3\xa0ntica al camp electromagn\xc3\xa8tic, per guanyar una compensaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s detallada de la fotodetecci\xc3\xb3 i les estad\xc3\xadstiques de la llum (vegeu grau de coher\xc3\xa8ncia). Aix\xc3\xb2 va conduir a la introducci\xc3\xb3 de l\'estat coherent com a descripci\xc3\xb3 qu\xc3\xa0ntica de la llum l\xc3\xa0ser i de la comprensi\xc3\xb3 que alguns estats de la llum no es podien descriure amb ondes cl\xc3\xa0ssiques. El 1977 Kimble i altres demostraren la primera font de llum que requeria una descripci\xc3\xb3 qu\xc3\xa0ntica: un sol \xc3\xa0tom que emetia un fot\xc3\xb3 a la vegada. Aquesta fou la primera evid\xc3\xa8ncia conclouent que la llum estava composta de fotons. Aviat fou proposta a la llum compresa, un altre estat qu\xc3\xa0ntica de la llum amb certs avantatges sobre qualsevol estat cl\xc3\xa0ssic. Alhora, el desenvolupament de pulsos de l\xc3\xa0ser curts i ultracurts, creats per t\xc3\xa8cniques de Q-switching i modelocking, obriren el cam\xc3\xad per l\'estudi de processos inimaginablement r\xc3\xa0pids ("ultrar\xc3\xa0pids"). Aplicacions per a la investigaci\xc3\xb3 d\'estat s\xc3\xb2lid (exemple: espectrosc\xc3\xb2pia Raman foren trobats i foren estudiades les forces mec\xc3\xa0niques de la llum sobre la mat\xc3\xa8ria). L\'\xc3\xbaltima va conduir a la levitaci\xc3\xb3 i posicionament de n\xc3\xbavols d\'\xc3\xa0toms o encara de petites mostres biol\xc3\xb2giques en una trampa \xc3\xb2ptica mitjan\xc3\xa7ant un raig l\xc3\xa0ser. Aquesta, juntament amb el refredament Doppler fou la tecnologia crucial necessitada per at\xc3\xa8nyer el celebrat condensat de Bose-Einstein._NEWLINE_Altres resultats notables s\xc3\xb3n la demostraci\xc3\xb3 de l\'entrella\xc3\xa7ament qu\xc3\xa0ntic, la teleportaci\xc3\xb3 qu\xc3\xa0ntica i recentment, el 1995, les portes l\xc3\xb2giques qu\xc3\xa0ntiques. Les \xc3\xbaltimes s\xc3\xb3n de molt inter\xc3\xa9s en teoria d\'informaci\xc3\xb3 qu\xc3\xa0ntica, un tema que en part va emergir de l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica, i en part de la ci\xc3\xa8ncia de la computaci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica._NEWLINE_Avui dia els camps d\'inter\xc3\xa8s entre investigadors de l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica inclouen la conversi\xc3\xb3 param\xc3\xa8trica descendent, l\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 param\xc3\xa8trica \xc3\xb2ptica, pulsos de llum encara m\xc3\xa9s curts (attosegon), \xc3\xbas de l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica per a la informaci\xc3\xb3 qu\xc3\xa0ntica, manipulaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa0toms individuals, condensats de Bose-Einstein, les seves aplicacions, i com manipular-los (un subcamp freq\xc3\xbcentment anomenat \xc3\xb2ptica at\xc3\xb2mica), i molts m\xc3\xa9s._NEWLINE_La investigaci\xc3\xb3 en l\'\xc3\xb2ptica qu\xc3\xa0ntica que apunta portar els fotons per a l\'\xc3\xbas en la transmissi\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 i la computaci\xc3\xb3 ara \xc3\xa9s freq\xc3\xbcentment anomenada fot\xc3\xb2nica per accentuar la reivindicaci\xc3\xb3 que els fotons i la fot\xc3\xb2nica prendran el paper que els electrons i l\'electr\xc3\xb2nica tenen avui dia.'