b"\n_START_ARTICLE_\nVenera 1\n_START_SECTION_\nMissi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 12 de febrer de 1961, a les 00:34:36 UT, es llen\xc3\xa7\xc3\xa0 la Venera 1 amb un llan\xc3\xa7ador Molnia. En primer lloc es col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 en una \xc3\xb2rbita d'estacionament; a continuaci\xc3\xb3, des d'aquesta \xc3\xb2rbita terrestre baixa de 229 \xc3\x97 282\xc2\xa0km, la sonda es llen\xc3\xa7\xc3\xa0 cap a Venus, en el que constitueix el primer exemple de maniobra de llan\xc3\xa7ament des d'una \xc3\xb2rbita terrestre. El coet utilitzat en aquesta darrera maniobra, anomenat 11D33, fou el primer coet de cicle de combusti\xc3\xb3 multietapa i el primer coet d'acceleraci\xc3\xb3 (que permet la ignici\xc3\xb3 dels coets de combustible l\xc3\xadquid en condicions d'ingravidesa, problem\xc3\xa0tic a causa de l'espai mort que roman en els tancs de combustible)._NEWLINE_Posteriorment es van realitzar tres connexions de telemesura amb \xc3\xa8xit, recollint dades sobre el vent solar i els raigs c\xc3\xb2smics a prop de la Terra, en travessar la magnetopausa terrestre i a una dist\xc3\xa0ncia d'1.900.000\xc2\xa0km (el 19 de febrer). Despr\xc3\xa9s que la Luna 2 descobr\xc3\xads el vent solar, la Venera 1 demostr\xc3\xa0 per primera vegada que aquest plasma estava present de forma uniforme en l'espai interplanetari. Set dies despr\xc3\xa9s, la quarta connexi\xc3\xb3 de telemesura prevista no es pogu\xc3\xa9 realitzar. El 19 de maig de 1961 la Venera 1 pass\xc3\xa0 a menys de 100.000\xc2\xa0km de Venus i entr\xc3\xa0 en \xc3\xb2rbita helioc\xc3\xa8ntrica. Amb l'ajuda del radiotelescopi de Jodrell Bank (Regne Unit) es detectaren encara alguns senyals febles durant el mes de juny. La hip\xc3\xb2tesi m\xc3\xa9s probable de la fallada \xc3\xa9s un sobreescalfament del sensor de direcci\xc3\xb3 solar._NEWLINE_La Venera 1 represent\xc3\xa0 un important pas endavant en el disseny de vehicles espacials, pionera en l'\xc3\xbas de diversos mecanismes i maniobres astron\xc3\xa0utiques; es pot dir que fou la primera sonda moderna, despr\xc3\xa9s de les sondes enviades per sovi\xc3\xa8tics i estatunidencs cap a la Lluna, de concepci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga. A m\xc3\xa9s de ser estrictament la primera sonda interplanet\xc3\xa0ria, fou la primera a demostrar la factibilitat d'un llan\xc3\xa7ament des d'una \xc3\xb2rbita terrestre baixa; tamb\xc3\xa9 fou la primera sonda capa\xc3\xa7 de realitzar correccions durant el viatge, amb una estabilitzaci\xc3\xb3 de tres eixos i prenent com a refer\xc3\xa8ncia el Sol i Canopus. Si hagu\xc3\xa9s arribat a Venus correctament, hagu\xc3\xa9s entrat en un altre mode d'estabilitzaci\xc3\xb3 per tres eixos, prenent com a refer\xc3\xa8ncia el Sol i la Terra, utilitzant per primera vegada una antena parab\xc3\xb2lica per retransmetre dades.\n_START_SECTION_\nDisseny de la sonda\n_START_PARAGRAPH_\nLa Venera 1 era una sonda de 643,5\xc2\xa0kg consistent en un cos cil\xc3\xadndric amb un di\xc3\xa0metre d'1,05\xc2\xa0m i una altura de 2,03\xc2\xa0m, incloent una c\xc3\xbapula superior. L'interior estava pressuritzat a 1,2 atmosferes i disposava de ventiladors interns per mantenir una distribuci\xc3\xb3 de temperatura uniforme. Des del cilindre s'obrien dos panells solars per alimentar un conjunt de bateries de plata-zinc. Una antena parab\xc3\xb2lica de 2\xc2\xa0m havia de transmetre les dades de Venus cap a la Terra, a 922,8\xc2\xa0MHz, mentre que una altra antena de baix guany de 2,4\xc2\xa0m s'utilitz\xc3\xa0 per als senyals durant la fase propera a la Terra. Per al contacte de rutina amb la Terra s'utilitzaren antenes quadripolars muntades sobre els panells solars._NEWLINE_La sonda estava equipada amb instruments cient\xc3\xadfics, com un magnet\xc3\xb2metre, dues trampes d'ions per mesurar el vent solar, detectors de meteorits, radi\xc3\xb2metres, comptadors Geiger i un centellejador de iodur de sodi per mesurar la radiaci\xc3\xb3 c\xc3\xb2smica. En un dels panells solars tamb\xc3\xa9 es munt\xc3\xa0 un petit experiment per detectar la temperatura de diversos tipus de recobriment."