b"\n_START_ARTICLE_\nEls Aspres (Empord\xc3\xa0)\n_START_SECTION_\nElements naturals\n_START_PARAGRAPH_\nEls Aspres d'Empord\xc3\xa0 s'estenen en una \xc3\xa0rea de transici\xc3\xb3 situada entre la plana de l'Empord\xc3\xa0  i les serres de les Salines i de l'Albera, al nord de la comarca de l'Alt Empord\xc3\xa0._NEWLINE_El relleu est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per un conjunt de serres baixes, entre els 300 i els 500 m d'altitud, entre les quals s'estenen planes i valls, obertes pels rius, torrents i rieres que tenen les seves cap\xc3\xa7aleres en els relleus de les Salines o de l'Albera._NEWLINE_La disposici\xc3\xb3 general de l'orografia ha condicionat notablement l'establiment de la xarxa fluvial, que \xc3\xa9s tribut\xc3\xa0ria, gaireb\xc3\xa9 tota ella del riu Muga. De llevant a ponent els principals cursos fluvials s\xc3\xb3n: la riera de Vilamaniscle, la Reguerada, l'Orlina, el Merd\xc3\xa0s, l'Anyet, la riera de Torrelles, el Merdan\xc3\xa7\xc3\xa0 i el Llobregat d'Empord\xc3\xa0.  A l'oest del Llobregat, la xarxa fluvial va prenent una disposici\xc3\xb3 nord-oest sud-est degut a la major complexitat orogr\xc3\xa0fica. El riu de la Guilla, el Ricardell, l'Arnera o el mateix riu Muga s\xc3\xb3n els principals cursos fluvials d'aquesta part dels Aspres._NEWLINE_El riu Llobregat \xc3\xa9s sens dubte el curs m\xc3\xa9s important dels Aspres, deixant de banda el petit tram del tot perif\xc3\xa8ric que t\xc3\xa9 la Muga dins el per\xc3\xadmetre de la unitat. Aprofita la disposici\xc3\xb3 de la falla tect\xc3\xb2nica del mateix nom que es perllonga des de La Jonquera fins a Figueres, tot perfilant una vall a les seves ribes. \xc3\x89s la depressi\xc3\xb3 interna de majors dimensions i separa n\xc3\xadtidament els sectors dels Aspres orientals, d'una banda, i els occidentals, de l'altra._NEWLINE_Els Aspres remeten a un tipus de territori rocall\xc3\xb3s, de materials geol\xc3\xb2gicament senils, que contrasta amb les terres m\xc3\xa9s planeres de la depressi\xc3\xb3 empordanesa sedimentades en una \xc3\xa8poca molt m\xc3\xa9s recent. Aix\xc3\xb2 propicia la pres\xc3\xa8ncia de s\xc3\xb2ls m\xc3\xa9s pobres que condicionen el paisatge agr\xc3\xadcola existent. Predominen les zones ondulades, de serres baixes i turons, separats per replans de mida variable, per\xc3\xb2 mai extensos._NEWLINE_Els terrenys ondulats i de petites serres s\xc3\xb3n estreps paleozoics o mesozoics formats per rengles de pujols arrodonits i terrasses d'erosi\xc3\xb3 en proc\xc3\xa9s de pre-aplanament. Els afloraments d'Ullastre a Sant Climent Sescebes i el que configura la serra d'Altrera, entre els nuclis de Masarac i Vilarnadal s\xc3\xb3n les principals mostres d'aquest tipus de modelat al sector oest de la unitat._NEWLINE_En el sector oriental hi ha un seguit de petites conques endorreiques, entre el Llobregat i els pobles de Cantallops i Sant Climent Sescebes, en algunes de les quals s'han format llacunes temporals i permanents en aflorar els aq\xc3\xbc\xc3\xadfers. Gr\xc3\xa0cies al seu bon estat de conservaci\xc3\xb3,aquestes zones humides tenen un considerable inter\xc3\xa8s biol\xc3\xb2gic. \xc3\x89s el cas dels estanys de Capmany, dels Torlits i de Canadal._NEWLINE_Els Aspres s\xc3\xb3n tancats a l'est per la serra de la baga d'en Ferran, quedant gaireb\xc3\xa9 a\xc3\xafllats de les valls litorals que drenen directament a la Mediterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Al sector occidental dels Aspres, a la seva part m\xc3\xa9s meridional i al l\xc3\xadmit amb la Garrotxa d'Empord\xc3\xa0, s'emplacen part dels relleus prepirinencs de la unitat geol\xc3\xb2gica coneguda amb el nom d'escata de Bac Grillera-Biure, que es troba partida i deformada pels plecs del Paleoc\xc3\xa8, que cavalca i est\xc3\xa0 separada per la falla inversa o encavalcament de Darnius. Aquesta s\xc3\xa8rie d'encavalcaments i plecs d\xc3\xb3na peu a una litologia molt variada, amb afloraments ben contrastats que, en alguns casos, han estat aprofitats per activitats extractives. La complexitat dels afloraments remet a relleus m\xc3\xa9s retallats a l'extrem sud-occidental de la unitat. Aqu\xc3\xad la Muga s'encaixa descrivint meandres m\xc3\xa9s tancats, aprofitats per bastir, als anys 60, l'embassament de Boadella._NEWLINE_La tramuntana \xc3\xa9s un element clim\xc3\xa0tic caracter\xc3\xadstic del paisatge dels Aspres. El seu efecte sobre el paisatge es manifesta de forma indirecta a causa de la sequedat que provoca en els boscos i els camps de conreus, amb el resultat d'un paisatge m\xc3\xa9s sec del que li correspondria pel r\xc3\xa8gim de precipitacions existent._NEWLINE_Sobre el substrat geol\xc3\xb2gic del bat\xc3\xb2lit citat, que \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 la part m\xc3\xa9s muntanyosa, es localitzen les masses boscoses m\xc3\xa9s grans de la unitat, constitu\xc3\xafdes per boscos esclerofil\xc2\xb7les de sureres (Quercus suber) o boscos mixts de sureres i alzines (Quercus ilex)._NEWLINE_A mesura que es va cap a l'est les grans masses forestals arbrades perden entitat i s\xc3\xb3n substitu\xc3\xafdes per formacions arbustives de bosquines i prats. En s\xc3\xb3n una bona mostra les brolles d'estepes i brucs o les timonedes de toman\xc3\xad (Lavandula stoechas) que s'estenen sobre antics conreus de sec\xc3\xa0 de diferents municipis: Rab\xc3\xb3s, Espolla, Cantallops, Sant Climent Sescebes, Capmany i Masarac. A les ribes dels cursos fluvials, de l'Orlina cap a l'oest, la verneda amb ortiga morta \xc3\xa9s la comunitat potencial m\xc3\xa9s t\xc3\xadpica en aquests ambients, caracteritzats per un nivell fre\xc3\xa0tic superficial i m\xc3\xa9s o menys constant. No obstant, per motius antr\xc3\xb2pics, ha estat substitu\xc3\xafda per comunitats de degradaci\xc3\xb3 clapejades d'arbres de ribera: verns (Alnus glutinosa),salzes (Salix alba), pollancres (Populus nigra), freixes (Fraxinus angustifolia), etc._NEWLINE_La fauna \xc3\xa9s caracter\xc3\xadsticament mediterr\xc3\xa0nia, s'hi troben r\xc3\xa8ptils com la serp verda (Malpolon monspessulanus) i el llangardaix (Timon lepidus). Tamb\xc3\xa9 hi ha una gran diversitat d'ocells: tallarols (g\xc3\xa8nere Sylvia), perdius (Alectoris rufa), gratapalles (Emberiza cirlus) o capsigrany (Lanius senator) hi s\xc3\xb3n habituals. Pel que fa als mam\xc3\xadfers destaquen els conills (Oryctolagus cuniculus) i la geneta (Genetta genetta).\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica del paisatge\n_START_PARAGRAPH_\nLa secular acci\xc3\xb3 humana als Aspres ha introdu\xc3\xaft canvis en el paisatge prou intensos, sobretot a les parts m\xc3\xa9s planes i baixes. Sense aquesta acci\xc3\xb3, el territori dels  Aspres \xc3\xa9s d'esperar que estigu\xc3\xa9s ocupat per la vegetaci\xc3\xb3 potencial pr\xc3\xb2pia del domini de la sureda i, en menor mesura, per l'alzinar. El domini potencial absolut de la surera queda tan sols interromput pels territoris ocupats amb la vegetaci\xc3\xb3 de ribera, a banda i banda dels cursos d'aigua m\xc3\xa9s importants, on s'estendrien vernedes i els mosaics formats per aquestes i d'altres comunitats rip\xc3\xa0ries._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia humana mil\xc2\xb7len\xc3\xa0ria ha deixat la seva petjada al paisatge dels Aspres tal com es manifesta ja amb els nombrosos monuments megal\xc3\xadtics, alguns dels quals es remunten a m\xc3\xa9s de 5.000 anys d'antiguitat._NEWLINE_A partir de llavors les comunitats pageses i ramaderes va construir d\xc3\xb2lmens i menhirs funeraris als vessants de les muntanyes de l'Albera, de la serra de Rodes i del Cap de Creus. S\xc3\xb3n, doncs, m\xc3\xa9s nombrosos al sector dels Aspres orientals i a la meitat septentrional._NEWLINE_L'elecci\xc3\xb3 dels Aspres sembla l\xc3\xb2gica si es t\xc3\xa9 en compte que les planes immediates de l'Empord\xc3\xa0 i del Rossell\xc3\xb3 estaven ocupades per grans extensions d'aiguamolls._NEWLINE_Alguns d'aquests monuments s\xc3\xb3n els menhirs de Santa Fe, de la Murtra, dels Palaus o de Mas Noguers i els d\xc3\xb2lmens del Quer Afumat, de Mas Baleta o de Mas Puig de Caneres, entre d'altres._NEWLINE_Les troballes d'\xc3\xa8poca romana s\xc3\xb3n escasses. La unitat era travessada per la Via Augusta, seguint un tra\xc3\xa7at similar a l'actual carretera Nacional II i l'AP 7. Tamb\xc3\xa9 hi ha documentada una segona via romana transpirinenca pel coll de Banyuls. Els vestigis de la vil\xc2\xb7la altoimperial de Vilartol\xc3\xad, a Sant Climent Sescebes testimonien, aix\xc3\xad mateix, l'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola d'una part del territori a partir de la trilogia mediterr\xc3\xa0nia de sec\xc3\xa0 (vinya, olivera i blat).L'estructura del poblament dels Aspres va quallar al llarg de l'Edat Mitjana, ja fos per la consagraci\xc3\xb3 de nous temples parroquials que activaren la conformaci\xc3\xb3 de petits nuclis urbans al seu voltant, per la pres\xc3\xa8ncia d'alguna fortificaci\xc3\xb3 senyorial, per l'agrupaci\xc3\xb3 d'un conjunt de masos o per l'exist\xc3\xa8ncia d'una cru\xc3\xaflla de comunicacions. La fesomia d'aquests nuclis urbans sobreviu, sovint sense grans alteracions, com a tret definitori del paisatge urb\xc3\xa0 actual, especialment si tenim en compte que la majoria dels pobles estan mancats de grans eixamples que hagin modificat significativament la morfologia urbana. Els edificis que m\xc3\xa9s sobresurten s\xc3\xb3n grans esgl\xc3\xa9sies, sovint fortificades i d'origen rom\xc3\xa0nic, a m\xc3\xa9s d'alguna construcci\xc3\xb3 defensiva o petit castell._NEWLINE_A Capmany l'estructura descrita \xc3\xa9s evident, amb una pla\xc3\xa7a del Fort, centre del recinte emmurallat i amb una esgl\xc3\xa9sia parroquial rom\xc3\xa0nica documentada ja el 1062. No menys sobresortint, arquitect\xc3\xb2nicament, \xc3\xa9s l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Rab\xc3\xb3s, tamb\xc3\xa9 fortificada, i documentada el 884. A Darnius, l'esgl\xc3\xa9sia parroquial rom\xc3\xa0nica que centra al recinte medieval fortificat del poble s'esmenta l'any 1092. A La Jonquera, una nova esgl\xc3\xa9sia (s. XIV) constru\xc3\xafda a tocar del vell cam\xc3\xad transpirinenc vers el Rossell\xc3\xb3, possibilit\xc3\xa0 la formaci\xc3\xb3 d'un nucli urb\xc3\xa0 d'estructura lineal al llarg de la via. Al costat dels nuclis principals n'hi hagu\xc3\xa9 d'altres de m\xc3\xa9s secundaris i rurals com l'Estrada (Agullana), Vilartol\xc3\xad (Sant Climent Sescebes) o Delfi\xc3\xa0 (Rab\xc3\xb3s). En el proc\xc3\xa9s de poblament tamb\xc3\xa9 hi tingueren a veure antics monestirs com el de Sant Quirze de Colera (s. X)._NEWLINE_Ja sigui des dels emergents nuclis urbans o des dels nombrosos masos disseminats, les principals transformacions que visqu\xc3\xa9 el paisatge dels Aspres durant l'Edat Moderna estigueren relacionades amb el sector agrari, que va ser el mitj\xc3\xa0 de subsist\xc3\xa8ncia b\xc3\xa0sic dels seus habitants. Al segle XVIII s'incrementaren les terres de conreu, amb produccions de vinya i d'olivera, gr\xc3\xa0cies a la demanda d'aquest tipus de producte d'una societat en expansi\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica i econ\xc3\xb2mica._NEWLINE_Al llarg d'aquest segle els nuclis urbans augmentaren el seu per\xc3\xadmetre, superant definitivament els closos fortificats medievals._NEWLINE_Fou tamb\xc3\xa9 al segle XVIII quan la manufacturaci\xc3\xb3 del suro s'aferm\xc3\xa0 i quan comen\xc3\xa7aren a proliferar petits tallers suro-tapers a Darnius, a Agullana i a La Jonquera, principalment. D'aleshores en\xc3\xa7\xc3\xa0 les masses forestals d'alzina surera es van veure afavorides en detriment d'altres esp\xc3\xa8cies arb\xc3\xb2ries, fins i tot en ambients allunyats del seu \xc3\xb2ptim. L'explotaci\xc3\xb3 forestal d'esp\xc3\xa8cies com el roure i l'alzina es van sotmetre a diverses regulacions governamentals per tal de garantir el prove\xc3\xafment de fusta al sector naval i armament\xc3\xadstic. Les ordenances disposaven que la Reial Farga de Sant Sebasti\xc3\xa0 (Sant Lloren\xc3\xa7 de la Muga) dispos\xc3\xa9s de tot el carb\xc3\xb3 vegetal que requer\xc3\xads pel seu funcionament. Boscos com els de Darnius van rebre l'afectaci\xc3\xb3 directa d'aquesta normativa._NEWLINE_Les bones perspectives de rendiment dels boscos, fonamentalment de les suredes, no nom\xc3\xa9s incid\xc3\xad sobre el paisatge forestal sin\xc3\xb3 que deix\xc3\xa0 la seva empremta als nuclis urbans._NEWLINE_Agullana \xc3\xa9s un dels municipis on l'expansi\xc3\xb3 fou m\xc3\xa9s notable, amb l'erecci\xc3\xb3 de grans edificis de dues i tres plantes, i baixos aptes per a la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d'ind\xc3\xbastries, a m\xc3\xa9s de diversos edificis modernistes i dels acabats viaris._NEWLINE_Al segle XIX nous esdeveniments incidiren en el paisatge dels Aspres. El m\xc3\xa9s significatiu tingu\xc3\xa9 a veure amb la plaga de fil\xc2\xb7loxera, que afect\xc3\xa0 a les vinyes. Durant l'interval que es va produir entre el moment que l'insecte va arribar a Europa (1863) i el moment en qu\xc3\xa8 va penetrar a Catalunya (1879), l'expansi\xc3\xb3 del sector i la plantaci\xc3\xb3 de noves vinyes fou extraordinari. N'\xc3\xa9s clara la tend\xc3\xa8ncia als municipis dels Aspres orientals a la d\xc3\xa8cada 1870-79, quan el ve\xc3\xad mercat franc\xc3\xa8s queda desat\xc3\xa8s per l'afectaci\xc3\xb3 de la malura. No obstant, el 1879 la plaga travess\xc3\xa0 el Pirineu. Rab\xc3\xb3s fou el primer poble de tot Catalunya es document\xc3\xa0 la seva pres\xc3\xa8ncia. A Capmany el 1881 quedaren destru\xc3\xafdes la totalitat de les 637 ha de vinya que tenia el municipi.  Tot i que part de la vinya es torn\xc3\xa0 a recuperar amb ceps americans, la demanda va quedar lluny dels nivells anteriors, de manera que moltes de les antigues feixes no tornaren a conrear-se i en disminu\xc3\xad la producci\xc3\xb3. A indrets com Darnius, moltes vinyes foren substitu\xc3\xafdes per suredes._NEWLINE_Al segle XX els fets que incidiren en el canvi del paisatge dels Aspres tingueren a veure amb din\xc3\xa0miques estructurals, com la p\xc3\xa8rdua de la rendibilitat de les activitats forestals (com el carboneig o la llenya) o de part de la producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, els boscos van anar guanyant en extensi\xc3\xb3 i es van densificar; i, per la seva banda, les zones de conreus dels replans muntanyosos ( les terres m\xc3\xa9s marginals i inaccessibles) es van abandonar. La incid\xc3\xa8ncia d'alguns fen\xc3\xb2mens puntuals, com l'onada de fred de 1956, accentu\xc3\xa0 la din\xc3\xa0mica anterior. En aquest cas l'onada de fred provoc\xc3\xa0 l'arrencada o abandonament de part de les oliveres. El seu espai fou ocupat per garrigues, brolles i, en darrer terme, boscos._NEWLINE_S'han d'afegir encara altres elements importants en la transformaci\xc3\xb3 del paisatge. Primerament, la construcci\xc3\xb3 de l'embassament de Boadella, entre 1959 i 1969, que inund\xc3\xa0 la part inferior de la vall de l'Arnera i del paratge conegut amb el nom de Muga Torta (3,4 kms\xc2\xb2 inundats). En segon lloc, a mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1970, la construcci\xc3\xb3 del tram de l'autopista AP-7 compr\xc3\xa8s entre Figueres i la frontera amb Fran\xc3\xa7a, la qual ressegueix la vall del riu Llobregat de forma paral\xc2\xb7lela a la carretera N-II._NEWLINE_Un fenomen recorrent a partir de la d\xc3\xa8cada de 1970 van ser els incendis forestals que van anar alterant el paisatge d'\xc3\xa0mplies zones, especialment al sector orient al dels Aspres, on la menor pluviometria, i l'efecte ressecador i la for\xc3\xa7a del vent de tramuntana es deixen sentir de forma m\xc3\xa9s marcada. Per la seva magnitud devastadora cal fer esment de l'incendi de mitjans de juliol de 1986 que, amb 15.949 ha, crem\xc3\xa0 bona part dels vessants inferiors de l'Albera i penetr\xc3\xa0 de ple als Aspres._NEWLINE_Encara que de forma m\xc3\xa9s puntual, no s'han d'obviar altres actuacions com l'establiment, a la d\xc3\xa8cada de 1950, del campament militar de Sant Climent Sescebes, amb unes dimensions d'unes 30 hect\xc3\xa0rees, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, superior a la del nucli urb\xc3\xa0 del mateix poble. A la superf\xc3\xadcie del campament cal sumar-hi, a m\xc3\xa9s, la superf\xc3\xadcie del camp de tir annex.\n_START_SECTION_\nPaisatge actual\n_START_PARAGRAPH_\nEn el paisatge actual dels Aspres destaca l'extensa ocupaci\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 la vegetaci\xc3\xb3 espont\xc3\xa0nia, amb un 72% de la superf\xc3\xadcie global. Dintre d'ella cal distingir entre l'\xc3\xa0rea corresponent als boscos (32%) i la que s'atribueix a les bosquines i prats (38%). A for\xc3\xa7a dist\xc3\xa0ncia, l'espai agr\xc3\xadcola \xc3\xa9s el segon \xc3\xa0mbit que caracteritza el paisatge dels Aspres, amb el 23% de la superf\xc3\xadcie. Dins d'ell la vinya (amb el 12%) i els conreus herbacis de sec\xc3\xa0 (amb el 9%) s\xc3\xb3n les categories majorit\xc3\xa0ries. Per tant, la suma de la vegetaci\xc3\xb3 espont\xc3\xa0nia m\xc3\xa9s els espais agr\xc3\xadcoles ascendeix al 95,5% de l'espai. La resta s'atribueix a l'espai constru\xc3\xaft (2,63%) i a les aig\xc3\xbces continentals (1,77%). Pel que fa a l'espai constru\xc3\xaft, en ell hi ha les infraestructures vi\xc3\xa0ries (1,42%) mentre que al de les aig\xc3\xbces continentals, s'inclou l'\xc3\xa0rea inundada per l'embassament de Boadella._NEWLINE_La distribuci\xc3\xb3 dels \xc3\xa0mbits citats no \xc3\xa9s homog\xc3\xa8nia. A l'oest del Llobregat hi ha un domini bastant aclaparador del bosc d'esclerofil\xc2\xb7les, espec\xc3\xadficament de sureres o boscos mixts de sureres i alzines. Al seu sotabosc conviuen plantes forestals pr\xc3\xb2pies de l'alzinar amb d'altres d'heli\xc3\xb2files que hi troben acollida gr\xc3\xa0cies a l'ambient relativament llumin\xc3\xb3s que permeten les cap\xc3\xa7ades poc denses de l'arbre dominant. En general, aquestes formacions es fan sobre substrats silicis, fins a uns 400 m. d'altitud i solen ocupar vessants poc accessibles, i per tant no gaire pertorbats, preferentment obacs. N'hi ha els exemples m\xc3\xa9s representatius a l'oest de l'eix definit pels nuclis urbans d'Agullana i de Darnius._NEWLINE_Als Aspres del sector occidental el s\xc3\xb2l agr\xc3\xadcola es circumscriu, b\xc3\xa0sicament, a la plana que s'obre a l'est d'Agullana i que, en suau pendent, descendeix fins a la Jonquera. Els replans agr\xc3\xadcoles de la zona de Bosquer\xc3\xb3s (Capmany) i la perif\xc3\xa8ria de Darnius s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s redu\xc3\xafts. Aix\xc3\xad doncs, en aquest \xc3\xa0mbit dels Aspres els espais oberts s\xc3\xb3n escassos; cas a part \xc3\xa9s la gran l\xc3\xa0mina d'aigua que ha dibuixat la presa de Boadella._NEWLINE_Als Aspres del sector oriental, el paisatge t\xc3\xa9 unes caracter\xc3\xadstiques sensiblement diferents. Els boscos hi s\xc3\xb3n molt menys presents i en el seu lloc prenen protagonisme les bosquines i prats, que guanyen pres\xc3\xa8ncia als municipis de Rab\xc3\xb3s i Vilamaniscle. La brolla d'estepes i brucs \xc3\xa9s la formaci\xc3\xb3 arbustiva m\xc3\xa9s abundant. Hi ha altres tipus de formacions, per\xc3\xb2 tenen una extensi\xc3\xb3 molt menor. \xc3\x89s el cas de les timonedes de toman\xc3\xad, que prenen la forma de matollars en general baixos i esclarissats corresponents a fases primerenques de colonitzaci\xc3\xb3 d'antics conreus de sec\xc3\xa0 (sobretot vinyes i olivets). Aquest tipus de formaci\xc3\xb3 es presenta al nord-oest del campament militar de Sant Climent Sescebes. Completen el paisatge vegetal alguns prats de pastura, com els existents a la vall de Sant Quirze de Colera o a les proximitats dels aiguamolls endorreics._NEWLINE_Al voltant dels nuclis urbans, coincidint amb una topografia m\xc3\xa9s plana, hi ha una major pres\xc3\xa8ncia de terres cultivades, en detriment de boscos i brolles. \xc3\x89s un fet constatable sobretot cap al sud, a les zones m\xc3\xa9s planeres. S\xc3\xb3n especialment significatives les superf\xc3\xadcies agr\xc3\xadcoles que s'estenen a red\xc3\xb3s de localitats com Capmany, Sant Climent Sescebes i Espolla. Els paisatges de la vinya en s\xc3\xb3n el tret distintiu cabdal i, als pobles, els edificis cooperatius i cellers s\xc3\xb3n la constataci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica del pes que t\xc3\xa9 aquest conreu._NEWLINE_No hi falten els cereals i els olivets, aquests darrers sobretot a sectors m\xc3\xa9s perif\xc3\xa8rics dins la plana. El mosaic agroforestal es mant\xc3\xa9 i les planes, ben treballades, s'alternen amb els turons o serrats poblats per brolles o algun retall de bosc. Els espais agr\xc3\xadcoles tamb\xc3\xa9 es localitzen longitudinalment a les estretes planes riberenques com el Merdan\xc3\xa7\xc3\xa0, la riera de Torrelles o la riera d'Anyet. En elles no hi manca algun retall d'horta._NEWLINE_L'expansi\xc3\xb3 urbana ha mantingut, per regla general, uns per\xc3\xadmetres ben definits, amb uns nuclis hist\xc3\xb2rics que mantenen tota la seva personalitat, formats per habitatges de planta baixa i pis, amb fa\xc3\xa7anes de pedravista o arrebossades i coronats per teulades de teula \xc3\xa0rab a dues aig\xc3\xbces. Les construccions m\xc3\xa9s altives s\xc3\xb3n els cloquers parroquials o alguna antiga torre o fortificaci\xc3\xb3 amb funci\xc3\xb3 origin\xc3\xa0riament defensiva._NEWLINE_Cas a part \xc3\xa9s el nucli de la Jonquera. El seu recinte baix-medieval, ampliat despr\xc3\xa9s a banda i banda del cam\xc3\xad ral, s'ha vist del tot superat tant des d'un punt de vista f\xc3\xadsic com pel que fa a la tipologia edificat\xc3\xb2ria; no hi manquen blocs de pisos, alguns d'ells de certa al\xc3\xa7ada, aix\xc3\xad com grans centres comercials, magatzems, aparcaments i benzineres. La funci\xc3\xb3 de duana i d'aturada obligada expliquen aquest creixement que va tenir algunes dates clau com l'any 1963, amb la inauguraci\xc3\xb3 de les noves duanes i de la circumval\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la carretera N-II i, l'any 1975, amb l'obertura de l'autopista. En l'actualitat \xc3\xa9s possible resseguir un bon nombre d'instal\xc2\xb7lacions com les descrites al llarg de m\xc3\xa9s de 3 quil\xc3\xb2metres de la carretera N-II._NEWLINE_La vall del Llobregat \xc3\xa9s el sector m\xc3\xa9s transformat. No tant pel creixement urban\xc3\xadstic, que queda circumscrit al cas de la Jonquera i rodalia, sin\xc3\xb3 pel fet que, transversalment, s'han empla\xc3\xa7at grans infraestructures de comunicacions: carretera N-II, autopista AP-7 i, recentment, les vies del tren d'alta velocitat. Les infraestructures de tipus lineal, han aprofundit la incisi\xc3\xb3 natural de la vall del Llobregat, la qual ja dividia els Aspres en dues meitats ben diferenciades.\n_START_SECTION_\nValors en el paisatge\n_START_PARAGRAPH_\nEls Aspres atresoren elevats valors naturals i ecol\xc3\xb2gics amb una dimensi\xc3\xb3 paisatg\xc3\xadstica malgrat que els grans espais d'inter\xc3\xa8s natural que gaudeixen de protecci\xc3\xb3 especial a l'Alt Empord\xc3\xa0 resten fora del seu per\xc3\xadmetre (excepte un sector redu\xc3\xaft del PNIN de l'Albera). Els extensos boscos, fonamentalment d'alzines i suros cobreixen els vessants muntanyosos del sector occidental del territori, sobretot a l'oest de la diagonal compresa entre la Jonquera i el sud de Darnius. Aquestes forests s\xc3\xb3n peces que potencien la connectivitat ecol\xc3\xb2gica i paisatg\xc3\xadstica entre \xc3\xa0rees molt diferenciades._NEWLINE_Els cursos fluvials secundaris que drenen, al sector occidental dels Aspres, els vessants de les Salines, i a l'oriental, la serra de l'Albera, s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 eixos potencials de connectivitat ecol\xc3\xb2gic-paisatg\xc3\xadstica entre la plana i la muntanya alt empordaneses. En la majoria dels casos travessen els Aspres en la seva totalitat en un sentit nord-sud. Al sector oriental serien bons exemples: la riera de Torrelles, la riera d'Anyet, l'Orlina o el Merdan\xc3\xa7\xc3\xa0. Aquests cursos d'aigua discorren per zones que han estat afectades per incendis, per \xc3\xa0rees de bosquines i brolles i entre zones agr\xc3\xadcoles. Per tant, disposar d'uns eixos fluvials amb un bon grau de naturalitzaci\xc3\xb3 permetria refor\xc3\xa7ar la seva funci\xc3\xb3 com a corredors._NEWLINE_El riu Llobregat, per la seva longitud i la seva posici\xc3\xb3 central entre els dos sectors dels  Aspres, esdev\xc3\xa9, potencialment, una zona de connexi\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica i paisatg\xc3\xadstica entre el Pirineu axial de les Salines i l'Albera, per una banda, i la plana alt empordanesa per l'altra. No obstant, el pas d'infraestructures de primer ordre resseguint les seves ribes i la previsi\xc3\xb3 d'ampliaci\xc3\xb3 o la construcci\xc3\xb3 de noves en el futur (N-II i desdoblament, autopista AP-7 i construcci\xc3\xb3 d'un tercer carril per sentit, tren d'alta velocitat i l\xc3\xadnia el\xc3\xa8ctrica de molt alta tensi\xc3\xb3), comprometen seriosament aquesta funci\xc3\xb3._NEWLINE_Un dels elements d'inter\xc3\xa8s paisatg\xc3\xadstic i ecol\xc3\xb2gic a citar dins els Aspres \xc3\xa9s un conjunt de vint-i-dos petits estanys o basses: els estanys de Canadal, els estanys de Bell-lloc i els estanys de Sant Climent. Aquests estanyols emmagatzemen aigua durant tot l'any o b\xc3\xa9 durant una llarga \xc3\xa8poca que coincideix amb el per\xc3\xadode no estival. Conformen la part central d'un terreny declinat pel qual no pot circular l'aigua de pluja. A aix\xc3\xb2 se suma l'alimentaci\xc3\xb3 per aigua fre\xc3\xa0tica, amb el conseg\xc3\xbcent efecte d'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de les aig\xc3\xbces al llarg de l'any, que pot provocar en l'\xc3\xa8poca estival la seva desaparici\xc3\xb3 total o parcial per l'efecte de l'evaporaci\xc3\xb3. En ells es poden diferenciar cinc bi\xc3\xb2tops ben definits: els relacionats estretament amb l'aigua \xe2\x80\x93cany\xc3\xads, jonqueres i marges dels estanys\xe2\x80\x93,els prats i herbassars, els conreus amb marges de garriga, les brolles i brucs, i la sureda. Per tant es generen una diversitat d'ambients i d'esp\xc3\xa8cies molt diversa si s'ateny a la seva superf\xc3\xadcie._NEWLINE_Faun\xc3\xadsticament els estanys se situen dins les vies migrat\xc3\xb2ries de determinades aus, com la cigonya blanca (Ciconia ciconia), l'agr\xc3\xb3 roig(Ardea purpurea) o els camallargs (Himantopus himantopus), entre d'altres. Aquestes redu\xc3\xafdes zones humides representen un refugi per a les aus abans de continuar les seves rutes i travessar els Pirineus. A part de les aus els estanyols tamb\xc3\xa9 tenen rellev\xc3\xa0ncia pels mam\xc3\xadfers, com la musaranya nana (Suncus etruscus), la rata d'aigua (Arvicola sapidus), el teix\xc3\xb3 (Meles meles), els r\xc3\xa8ptils, com la tortuga de rierol (Maurems caspica), la colobra de collar (Natrix natrix), i els amfibis, com ara el t\xc3\xb2til (Alytes obstetricians) i el gal\xc3\xa0pet pigallat (Pelodytes punctatus)._NEWLINE_La part m\xc3\xa9s representativa dels estanys ha estat catalogada com a \xc3\xa0rea PEIN, concretament els estanys de Canadal o de la Jonquera. En ella s'han observat i catalogat 115 esp\xc3\xa8cies d'ocells, 23 de mam\xc3\xadfers i 24 de r\xc3\xa8ptils i amfibis._NEWLINE_En l'extrem sud-oest, i en el l\xc3\xadmit amb les unitats de l'Alta Garrotxa i de les Salines s'inclou bona part de l'espai pertanyent al PEIN i conegut amb el nom de \xc2\xabpenya-segats de la Muga\xc2\xbb. Aquest espai, ubicat a la riba esquerra del barranc del Cau o del Rimal, dins el terme de Sant Lloren\xc3\xa7 de la Muga, ofereix uns trets singulars dins el territori prepirinenc, ja que presenta un conjunt de penya-segats tri\xc3\xa0sics, constitutius b\xc3\xa0sicament per conglomerats vermells. El principal inter\xc3\xa8s \xc3\xa9s la singularitat bot\xc3\xa0nica existent als afloraments, que determina un enclavament d'alt inter\xc3\xa8s biogeogr\xc3\xa0fic. S'ha de ressenyar la falguera africana (Pellaea calomelanos), que habita en les fissures de les roques term\xc3\xb2files; tamb\xc3\xa9 s'ha de citar d'altres esp\xc3\xa8cies de gran inter\xc3\xa8s biol\xc3\xb2gic i micol\xc3\xb2gic, com  Leucobrium juniperoides i Harpalageana ovata, que tenen en aquest lloc l'\xc3\xbanic punt de distribuci\xc3\xb3 a Catalunya._NEWLINE_En darrer terme, l'extrem oriental dels Aspres s'inclou dins els l\xc3\xadmits de l'\xc3\xa0rea PEIN de l'Albera (vessants de la serra de la Baga d'en Ferran i vall de Sant Quirze de Colera). El sector de la vall de Sant Quirze de Colera pertany, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, al Paratge Natural d'Inter\xc3\xa8s Nacional de l'Albera, que ha estat declarada com a Reserva Natural Parcial per a la protecci\xc3\xb3 de la tortuga mediterr\xc3\xa0nia (585 ha)._NEWLINE_La Xarxa Natura 2000 ha recollit tots aquests espais d'inter\xc3\xa8s i els ha ampliat. Aix\xc3\xad, el per\xc3\xadmetre de l'\xc3\xa0rea de l'Albera s'ha eixamplat i baixa de cota fins a apropar-se als nuclis de Rab\xc3\xb3s, Espolla, Els Vilars i Cantallops. Tamb\xc3\xa9 s'ha augmentat notablement l'\xc3\xa0rea pertanyent als estanys de la Jonquera. Complement\xc3\xa0riament s'inclou un espai nou designat amb el nom \xc2\xabRiu Llobregat d'Empord\xc3\xa0\xc2\xbb, amb 306,2 ha a m\xc3\xa9s de les ribes del riu de la Guilla-riera del Gou (fins al l\xc3\xadmit amb l'\xc3\xa0rea compresa dins les Salines), trams del torrent Bosquer\xc3\xb3s i de la riera de  Torrelles, aix\xc3\xad com la totalitat del riu Orlina._NEWLINE_Hi ha alguns peus arboris declarats per la Generalitat com arbres monumentals i inclosos en un cat\xc3\xa0leg de protecci\xc3\xb3 a nivell catal\xc3\xa0. Serien els casos dels suros de Mas Perx\xc3\xa9s i El Fadr\xc3\xad (Agullana), el pl\xc3\xa0tan de Can Compte (Capmany), el pl\xc3\xa0tan d'en Massot (Darnius) i el Suratell (La Jonquera). No obstant, hi ha altres peus que gaudeixen d'una certa popularitat a nivell local com l'aur\xc3\xb3 negre de la pedra dreta (Rab\xc3\xb3s), els \xc3\xa0lbers de Sant Quirze de Colera, els castanyers de la font dels Monjos, el suro de la roca del bolet (Agullana) o l'alzina de Can Batlle de l'Estepa (Agullana), entre d'altres._NEWLINE_A un altre nivell s'ha d'esmentar la inclusi\xc3\xb3 parcial de dues \xc3\xa0rees d'inter\xc3\xa8s geol\xc3\xb2gic. D'una banda la geozona \xc2\xabserra de Mont-roig i encavalcament de Biure\xc2\xbb, un dels espais m\xc3\xa9s valuosos com a recurs did\xc3\xa0ctic per la comprensi\xc3\xb3 del que \xc3\xa9s l'estructura geol\xc3\xb2gica del Pirineu. Aquesta \xc3\xa0rea es troba compartida amb les Garrotxes d'Empord\xc3\xa0. En segon lloc, tamb\xc3\xa9 compartida amb la Garrotxa d'Empord\xc3\xa0, s'inclou part de la geozona \xc2\xabBoadella-La Salut de Terrades\xc2\xbb. A banda de tots aquests espais protegits o inventariats, cal destacar altres espais d'inter\xc3\xa8s natural i connector definits en el Cat\xc3\xa0leg d'Espais d'Inter\xc3\xa8s Natural i Paisatg\xc3\xadstic de les Comarques Gironines elaborat i editat per la Diputaci\xc3\xb3 de Girona l'any 2009. Aquests espais s\xc3\xb3n: garrotxa d'Empord\xc3\xa0 (sector septentrional); plans al\xc2\xb7luvials de la Muga; garrotxa d'Empord\xc3\xa0 (sector meridional); cap\xc3\xa7alera del riu Llobregat i Sant Juli\xc3\xa0 dels Torts; plans al\xc2\xb7luvials del riu Llobregat; serra Blanca - el Bosquer\xc3\xb3s; Aspres de l'Albera i Aspres de l'Orlina._NEWLINE_Un dels principals valors est\xc3\xa8tics \xc3\xa9s el de la combinaci\xc3\xb3 que s'observa, sobretot a les planes ondulades, entre els retalls forestals arbrats, els conreus d'oliveres i els de les vinyes. D'altra banda, en els vinyers, el canvi de les estacions tamb\xc3\xa9 comporta una profunda transformaci\xc3\xb3 en l'aspecte que ofereixen. En la mesura que avan\xc3\xa7a la primavera i l'estiu, la verdor intensa dels p\xc3\xa0mpols confereix a la vinya un aspecte de bosquina domesticada que esdev\xc3\xa9 verger quan els fruits fineixen la seva maduraci\xc3\xb3, just abans de la verema. Al pic de l'hivern, contr\xc3\xa0riament, d'aquelles bosquines tan sols resten com a testimoni els peus despullats i recargolats dels ceps. Si abans el que dominava en el paisatge era la ufana del vegetal, ara el protagonisme el pren el terr\xc3\xb3s dels camps. \xc3\x89s un efecte especialment visible a red\xc3\xb3s de pobles com Capmany o Espolla._NEWLINE_El domini de l'horitzontalitat es veu trencat quan els camps s\xc3\xb3n flanquejats pels cursos fluvials tributaris del Llobregat, delimitats alhora per sanefes de vegetaci\xc3\xb3 arb\xc3\xb2ria de ribera a voltes ben constitu\xc3\xafda. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 succeeix amb els paravents formats per fileres de xiprers per atenuar els efectes de la tramuntana, tot i que no \xc3\xa9s una de les zones de les Comarques Gironines on abunden m\xc3\xa9s._NEWLINE_Un efecte est\xc3\xa8tic significatiu \xc3\xa9s el que produeix l'embassament de Boadella en relaci\xc3\xb3 amb el seu entorn. La presa sobre la Muga ha creat una l\xc3\xa0mina d'aigua de 3,4 km\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie i  21 km de per\xc3\xadmetre quan el nivell \xc3\xa9s m\xc3\xa0xim. La manera com aquesta extensa l\xc3\xa0mina d'aigua interactua amb els voltants, des d'una perspectiva paisatg\xc3\xadstica, \xc3\xa9s molt diversa en funci\xc3\xb3 de les circumst\xc3\xa0ncies. Amb el nivell m\xc3\xa0xim, l'efecte \xc3\xa9s el d'un gran estany cenyit per una zona muntanyosa de cingleres i forestal, amb m\xc3\xbaltiples entrants i sortints, fins i tot rocallosos, especialment a paratges com el de la Muga Torta. Els colors de les seves aig\xc3\xbces varien en funci\xc3\xb3 de l'estat del cel i de les masses boscoses de les seves ribes. Quan la tramuntana \xc3\xa9s intensa i l'embassament es troba molt ple, l'aigua s'altera notablement; en els episodis on el vent bat m\xc3\xa9s fort s\xc3\xb3n ben visibles n\xc3\xbavols de diversos metres formats per milers de petites gotes que poden superar la paret de la presa. No menys espectacular \xc3\xa9s l'obertura de comportes o dels desguassos de fons per regular grans avingudes o \xc2\xabMugades\xc2\xbb. Contr\xc3\xa0riament, quan l'embassament cont\xc3\xa9 poca aigua, la percepci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una altra, amb una orografia que ha estat desprotegida de la seva cobertura, amb un terreny nu que contrasta amb els dels verds intensos de les \xc3\xa0rees forestals on mai arriba la inundaci\xc3\xb3._NEWLINE_Des del punt de vista geol\xc3\xb2gic el proc\xc3\xa9s de meteoritzaci\xc3\xb3 del granit sovint origina formacions arrodonides prou singulars o petits caos de boles, alguns donant peu a topon\xc3\xadmia centen\xc3\xa0ria com la roca Cagalera a Capmany, citada ja el 1331. L'efecte d'aquestes petites formes del modelat gran\xc3\xadtic \xc3\xa9s, en certa manera semblant al produ\xc3\xaft per alguns grans meg\xc3\xa0lits situats en entorns rocallosos._NEWLINE_El pas del riu Llobregat pel nucli hist\xc3\xb2ric de la Jonquera origina una composici\xc3\xb3 paisatg\xc3\xadstica prou representativa. Aqu\xc3\xad el riu es combina amb el pont i amb les fa\xc3\xa7anes de diversos colors que s'hi aboquen des d'una riba, mentre que a l'altra s'est\xc3\xa9n un passeig flanquejat per pl\xc3\xa0tans. Igualment es pot anomenar el recinte murallat de Capmany del qual sobresurten les torres i el campanar d'espadanya de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa \xc3\x80gata, cobert amb una teulada a dues aig\xc3\xbces._NEWLINE_Est\xc3\xa8ticament tamb\xc3\xa9 destaca el conjunt d'assentaments de petita dimensi\xc3\xb3, de tons ocres i amb el campanar com a element m\xc3\xa9s destacat._NEWLINE_Aquest nuclis s'imbriquen en una matriu agroforestal caracteritzada pels conreus de vinya i olivera estructurada, en part, per murs de pedra seca, intercalats amb petites bosquines. Els nuclis de Campmany, Sant Climent Sescebes, Espolla, Mollet de Peralada, Cantallops, Rab\xc3\xb3s i Vilamaniscle, entre d'altres, formen part d'aquesta tipologia d'assentament. D'altra banda s'atribueix certa rellev\xc3\xa0ncia est\xc3\xa8tica i paisatg\xc3\xadstica a la carretera entre Garriguella i Capmany (GI-602 i GI-603), ja que segueix el trajecte hist\xc3\xb2ric entre les dues poblacions, adaptant-se a les particularitats del terreny i passant per altres nuclis, com Espolla, Rab\xc3\xb3s i Sant Climent Sescebes._NEWLINE_S\xc3\xb3n diversos els elements dels  Aspres que apleguen diferents valors hist\xc3\xb2rics. Pel que respecta al patrimoni constru\xc3\xaft, els nuclis de les poblacions, presidits per esgl\xc3\xa9sies parroquials d'origen mil\xc2\xb7lenari, per fortificacions o per la barreja d'ambdues s\xc3\xb3n el testimoni d'un ric paisatge urb\xc3\xa0._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s constatable, sobretot, a Capmany, Darnius, Agullana, Rab\xc3\xb3s, La Jonquera i Cantallops. En alguns d'ells, a les trames urbanes se superposen processos successius en el temps que, sumats, permeten entendre el que ha arribat fins a l'actualitat. En el cas de Darnius, al nucli medieval circular, origin\xc3\xa0riament emmurallat a red\xc3\xb3s de l'esgl\xc3\xa9sia, s'afegeix un llarg raval a banda i banda del cam\xc3\xad que hi menava des de Figueres; a la Jonquera. No es pot oblidar el monestir rom\xc3\xa0nic de Sant Quirze de Colera, empla\xc3\xa7at al centre de la seva solit\xc3\xa0ria vall per\xc3\xb2 que fou cabdal per consolidar el poblament a l'inici del segon mil\xc2\xb7lenni._NEWLINE_Pel que respecta al poblament, si hi ha un testimoni hist\xc3\xb2ric que imprimeixi personalitat al paisatge dels Aspres, \xc3\xa9s el dels nombrosos monuments megal\xc3\xadtics que confirmen la pres\xc3\xa8ncia humana ja fa 5.000 anys. Aquestes arquitectures funer\xc3\xa0ries s'aixequen als llocs m\xc3\xa9s inesperats i aprofiten la roca de l'entorn, ja sigui granit, gneis, esquists o pissarres. De fet \xc3\xa9s la primera utilitzaci\xc3\xb3 de la roca de l'indret que, en sectors aturonats, tamb\xc3\xa9 prendr\xc3\xa0 forma de parets de pedra seca per aixecar feixes o per a la construcci\xc3\xb3 de barraques._NEWLINE_Des de la perspectiva hist\xc3\xb2rica els usos vinculats als aprofitaments agroforestals tamb\xc3\xa9 tenen les seves manifestacions tant a les \xc3\xa0rees de muntanya com a les parts m\xc3\xa9s baixes. A les \xc3\xa0rees de muntanya l'extracci\xc3\xb3 del suro modific\xc3\xa0 l'aspecte de les masses forestals, tot afavorint l'alzina surera, practicant neteges selectives i llevant la part inferior de les escorces. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 tindr\xc3\xa0 la seva traducci\xc3\xb3 a nuclis com  Agullana, Darnius o la Jonquera, propiciant l'aparici\xc3\xb3 de tallers i el seu creixement demogr\xc3\xa0fic i urban\xc3\xadstic._NEWLINE_A la plana, l'expansi\xc3\xb3 de la vinya \xc3\xa9s l'\xc3\xbas principal que ha modificat el paisatge, sobretot a red\xc3\xb3s dels pobles del sector oriental i a les \xc3\xa0rees de menors pendents compreses entre els turons. La construcci\xc3\xb3 de cooperatives i cellers \xc3\xa9s el principal efecte directe de l'expansi\xc3\xb3 vitivin\xc3\xadcola dels segles XVIII i XIX. El celler Santamaria (s. XVII), la cava antiga del celler Oliveda (ambd\xc3\xb3s a Capmany) o el celler cooperatiu d'Espolla, projectat per l'arquitecte figuerenc Pelai Mart\xc3\xadnez i fundat el 1931 s\xc3\xb3n alguns dels edificis m\xc3\xa9s notables._NEWLINE_Altres elements no aliens a la dimensi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica s\xc3\xb3n aquells vinculats amb determinats fets b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics, m\xc3\xa9s encara en una zona propera a la frontera amb Fran\xc3\xa7a i amb una via de comunicacions de primer ordre. Alguns vestigis de guerra s\xc3\xb3n les fortificacions existents a la perif\xc3\xa8ria de la Jonquera, l'antiga f\xc3\xa0brica reial de munici\xc3\xb3 de Sant Sebasti\xc3\xa0, actualment submergida sota les aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0 de Boadella, o el mateix castell de Mont-roig._NEWLINE_Molt m\xc3\xa9s recent en el record quedaran les repercussions de la Guerra Civil (1936-39)  com els vestigis defensius de la l\xc3\xadnia P (Pirineus), amb alguns b\xc3\xbanquers i trinxeres aixecades pel nou r\xc3\xa8gim per fer front a la possible invasi\xc3\xb3 des de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_La fesomia del paisatge agroforestal que ha arribat a l'actualitat no s'entendria sense els  valors productius, ja sigui dels boscos o dels conreus. Al sector m\xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s les suredes han estat treballades, sobretot des de finals del segle XVIII. Tot i que es continua extraient el suro, la intensa vinculaci\xc3\xb3 que existia en el passat entre els habitants dels Aspres i els seus boscos s'ha dilu\xc3\xaft, essent la pela dels boscos una activitat actualment en declivi, alhora que la pr\xc3\xa0ctica totalitat de tallers suro-tapers han tancat. L'altra gran activitat productiva amb una plasmaci\xc3\xb3 marcada en el paisatge \xc3\xa9s la de la vinya. Bona part dels Aspres pertany a la zona vitivin\xc3\xadcola amb denominaci\xc3\xb3 d'origen Empord\xc3\xa0-Costa Brava, produ\xc3\xaft per les cooperatives vin\xc3\xadcoles a Rab\xc3\xb3s, Espolla, Vilamaniscle, Sant Climent Sescebes, Capmany i Masarac. A part de les cooperatives cal afegir-hi els cellers particulars i que a localitats com Capmany, amb un total de 6 (un d'ells del segle XVII),s\xc3\xb3n un element que reflecteix el dinamisme i l'arrelament del sector. En total es comptabilitzen 14 cellers de diverses dimensions, \xc3\xa8poques i tipologies, incloent-hi les cooperatives._NEWLINE_La superf\xc3\xadcie dedicada al cultiu de l'olivera ha perm\xc3\xa8s el desenvolupament d'un petit sector productor d'oli, si b\xc3\xa9 de menys import\xc3\xa0ncia que la vin\xc3\xadcola.  A Espolla hi ha una cooperativa amb trull i netejadora._NEWLINE_Altres valors productius des de la perspectiva agr\xc3\xa0ria, encara que d'una rellev\xc3\xa0ncia molt inferior s\xc3\xb3n els relacionats amb la ramaderia. L'exist\xc3\xa8ncia de vells corrals, sobretot a les valls m\xc3\xa9s properes als vessants de l'Albera, s\xc3\xb3n vestigis d'una activitat vinguda a menys i amb una implantaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s marginal que d\xc3\xa8cades enrere._NEWLINE_L'exist\xc3\xa8ncia d'un entorn amb valors patrimonials reconeguts (com la concentraci\xc3\xb3 de meg\xc3\xa0lits) i la proximitat d'altres espais igualment suggestius com el mass\xc3\xads de l'Albera, el Cap de Creus o els Aiguamolls de l'Empord\xc3\xa0 fa que als darrers anys s'hagin incrementat les activitats lligades al turisme. Al conjunts dels Aspres es comptabilitzen catorze allotjaments de turisme rural: sis a Capmany, dos a Agullana, dos a laVajol i un a Rab\xc3\xb3s, Vilamaniscle, Darnius i Espolla. Complement\xc3\xa0riament, l'exist\xc3\xa8ncia de l'embassament de Boadella ha estimulat l'eclosi\xc3\xb3 de diverses activitats tur\xc3\xadstiques i recreatives a les seves ribes: un club n\xc3\xa0utic per a embarcacions sense motor, pesca esportiva (amb el corresponent vedat de pesca), club de tennis, aix\xc3\xad com iniciatives pr\xc3\xb2pies del turisme actiu i d'aventura. Lligat amb l'excursionisme, la inclusi\xc3\xb3 de la zona dins el projecte de senyalitzaci\xc3\xb3 de camins i d'itineraris conegut com a \xc2\xabItiner\xc3\xa0nnia\xc2\xbb ha de permetre, properament, ampliar la xarxa de recorreguts marcats que faciliti la descoberta, a peu, de molts dels paratges i paisatges que caracteritzen la unitat._NEWLINE_Els valors socials del paisatge estan \xc3\xadntimament lligats a la hist\xc3\xb2ria i l'economia tradicional. Hi ha algunes col\xc2\xb7leccions i exposicions muse\xc3\xaftzades que pretenen apropar les activitats tradicionals i la valoraci\xc3\xb3 de l'entorn tant a la poblaci\xc3\xb3 local com als visitants. Un exemple \xc3\xa9s el petit museu de la fam\xc3\xadlia Santamaria en una de les depend\xc3\xa8ncies del seu celler de Capmany. S'hi exposen estris relacionats amb l'elaboraci\xc3\xb3 del vi i informaci\xc3\xb3 i documents sobre l'\xc3\xa8poca de la fil\xc2\xb7loxera. A La Jonquera, al casal de can Laporta, hi ha el centre d'interpretaci\xc3\xb3 de l'Albera, amb plafons explicatius sobre activitats tradicionals com la vinya o la pela del suro.  Tamb\xc3\xa9 a La Jonquera s'ubica el Museu de l'Exili, on es pot aprofundir en la coneixen\xc3\xa7a, d'una manera did\xc3\xa0ctica, del que supos\xc3\xa0 l'exili de la Guerra Civil per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 d'altres exilis produ\xc3\xafts arreu del m\xc3\xb3n._NEWLINE_Al paratge de la font del Conill, prop d'Espolla i al costat del riu Orlina hi ha una \xc3\xa0rea de lleure habilitada des de 1993, amb taules, bancs, graelles, un pont i una plantada d'arbres, tot plegat en un entorn endre\xc3\xa7at._NEWLINE_Els valors simb\xc3\xb2lics i identitaris s\xc3\xb3n especialment importants. L'exist\xc3\xa8ncia de contes, de llegendes o d'hist\xc3\xb2ries que s'han creat a partir d'un fet real proliferen en un \xc3\xa0mbit on els monuments megal\xc3\xadtics, els paratges boscosos i els cursos d'aigua s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a abundants. Aquest tipus de relats tenen tamb\xc3\xa9 com a eix central alguns esdeveniments hist\xc3\xb2rics vinculats amb les guerres protagonitzades pels francesos, el contraban, els bandolers (o trabucaires), els carlins o amb construccions prou suggestives com esgl\xc3\xa9sies o ponts. Les llegendes m\xc3\xa9s importants estan lligades al monestir de Sant Quirze de Colera i als seus monjos o al castell de Capmany. Tamb\xc3\xa9 n'hi ha vinculades a la forma o la posici\xc3\xb3 que tenen menhirs i d\xc3\xb2lmens.  Algunes d'elles han estat recollides pel folklorista Joan Amades._NEWLINE_El castell de Mont-roig t\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 una important c\xc3\xa0rrega simb\xc3\xb2lica vinculada en part a les guerres amb els francesos. En acabar la guerra civil es produ\xc3\xad aix\xc3\xad mateix un massiu despla\xc3\xa7ament de poblaci\xc3\xb3 cap a l'exili.  Alguns masos, punts de la mateixa carretera cap a Fran\xc3\xa7a i passos secundaris tenen una important c\xc3\xa0rrega simb\xc3\xb2lica per aquest fet. \xc3\x89s el cas de can Descals, el mas Perxers o can Barris._NEWLINE_Algunes activitats i oficis perfectament identificables amb els Aspres i el seu medi s\xc3\xb3n els dels carboners, els traginers, els llevaires, els burricaires, els tapers (treball del suro), els paredaires i barracaires (parets de pedra seca), els peguers, els rabassaires o els tofoners._NEWLINE_Algunes festes i tradicions associades als cicles de determinades produccions com la verema o l'elaboraci\xc3\xb3 d'oli tenen tamb\xc3\xa9 una important c\xc3\xa0rrega simb\xc3\xb2lica. \xc3\x89s el cas de la fira de l'oli i de l'olivera que cada any es realitza a Espolla o la fira \xc2\xabAvajonera\xc2\xbb de productes naturals i artesans, a la Vajol. A Capmany hi ha la festa de la verema a la segona quinzena de setembre. Tamb\xc3\xa9 es pot destacar la festa de la xuia, a Agullana i del ranxo, a Capmany, ambdues durant Carnestoltes._NEWLINE_L'exist\xc3\xa8ncia d'un nombre elevat de sepulcres megal\xc3\xadtics mil\xc2\xb7lenaris als Aspres remet a una \xc3\xa8poca a on ja s'efectuen unes intervencions en el paisatge que es relacionen amb unes creences i pr\xc3\xa0ctiques associades amb la mort i amb un cert sentit de transcend\xc3\xa8ncia. La utilitzaci\xc3\xb3 de d\xc3\xb2lmens i menhirs com a llocs d'enterrament de grups humans successius, fins i tot amb rituals diferents, demostraria una important vinculaci\xc3\xb3 no nom\xc3\xa9s amb el passat sin\xc3\xb3 de l'espai f\xc3\xadsic real i simb\xc3\xb2lic dedicat a la mort.  Amb la construcci\xc3\xb3 d'un monument megal\xc3\xadtic un grup hum\xc3\xa0 s'apropia d'un espai natural i la seva reutilitzaci\xc3\xb3 no deixa de ser una reafirmaci\xc3\xb3 d'aquesta apropiaci\xc3\xb3 del territori, en nom del passat. De vegades aquests monuments presenten motius gravats fets per repicat a la roca coneguts amb el nom d'inscultures. La t\xc3\xa8cnica s'empr\xc3\xa0 a la Roca dels Sacrificis de Capmany o la coberta del sepulcre de corredor del barranc d'Espolla._NEWLINE_Les construccions religioses m\xc3\xa9s rellevants de la unitat daten de l'edat mitjana. El m\xc3\xa9s rellevant \xc3\xa9s el conjunt mon\xc3\xa0stic de Sant Quirze de Colera, al bell mig de la seva vall, on destaca el temple de planta basilical constru\xc3\xaft al segle XI. \xc3\x89s tot un referent constructiu i paisatg\xc3\xadstic de la unitat, conegut popularment amb el nom del \xc2\xabConvent\xc2\xbb. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n especialment remarcables els temples parroquials rom\xc3\xa0nics d'Agullana i de Darnius i, en menors mesura, el de Rab\xc3\xb3s d'Empord\xc3\xa0. Aquests elements s\xc3\xb3n la pe\xc3\xa7a que atorga una major personalitat als respectius nuclis urbans al centre dels quals se situen._NEWLINE_Complement\xc3\xa0riament, com a mostra de la religiositat popular, a la que se suma la tradici\xc3\xb3 i la component d'acte l\xc3\xbadic, es celebren alguns aplecs molt arrelats a capelles i ermites. A Sant Climent Sescebes es celebra una romeria a l'ermita de la Mare de D\xc3\xa9u del Camp (Garriguella), el segon dissabte de maig. Tamb\xc3\xa9 es celebra un aplec a l'ermita d'origen rom\xc3\xa0nic de Sant Esteve del Llop (Darnius), el segon diumenge de setembre._NEWLINE_A Sant Climent Sescebes se celebra, des de finals de la d\xc3\xa8cada dels 70, la representaci\xc3\xb3 de la Passi\xc3\xb3 de Setmana Santa al camp d'oliveres anomenat \xc2\xabHorta d'en Cus\xc3\xad\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nPossible evoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa possible evoluci\xc3\xb3 dels escenaris paisatg\xc3\xadstics t\xc3\xa9 una correspond\xc3\xa8ncia amb les din\xc3\xa0miques espec\xc3\xadfiques identificades als diversos \xc3\xa0mbits territorials. La vall del Llobregat \xc3\xa9s previsible que, des de la perspectiva paisatg\xc3\xadstica, es vegi seriosament afectada en cas d'executar-se tot el reguitzell d'infraestructures vi\xc3\xa0ries i energ\xc3\xa8tiques concebudes i en divers grau de tramitaci\xc3\xb3 que hi ha: el tren d'alta velocitat (TAV), l'ampliaci\xc3\xb3 a un tercer carril per sentit de l'autopistaAP-7, al desdoblament de la carretera N-II (A-2) i la interconnexi\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica de molt alta tensi\xc3\xb3 al seu tram transfronterer. Per tant, \xc3\xa9s un \xc3\xa0mbit en el qual el fons de vall pot patir una progressiva desnaturalitzaci\xc3\xb3 dels atributs ecol\xc3\xb2gics i del seu paisatge, amb un riu Llobregat excessivament estrangulat i a on el domini visual sigui guanyat pels terraplens i les  infraestructures lineals. En un futur, \xc3\xa9s d'esperar que aquest es mantingui com a lloc de pas privilegiat del corredor mediterrani, per tant, es mantinguin les actuacions en aquest \xc3\xa0mbit, tant per ampliacions de les infraestructures existents com per les noves que puguin sorgir de car\xc3\xa0cter regional._NEWLINE_La instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de parcs e\xc3\xb2lics propers a la vall del Llobregat, com els tres autoritzats al municipi de Capmany (Serra de l'Hoste, Serra Comunera i Banys de la Merc\xc3\xa8) i el de Biure (Passamil\xc3\xa0s) pot tenir una afectaci\xc3\xb3 visual intensa, ja que en el marc del Pla de l'energia de Catalunya pel per\xc3\xadode 2006-2015, la Generalitat de Catalunya ha definit aquestes \xc3\xa0rees, entre d'altres que afecten als municipis d'Agullana, Cantallops, Capmany, Espolla, la Jonquera, Masarac, i Sant Climent Sescebes, dins les Zones de Desenvolupament Prioritari (ZDP) que acolliran parcs e\xc3\xb2lics a Catalunya, aquest tipus de zones s\xc3\xb3n les assignades per una major capacitat de producci\xc3\xb3, i per tant amb una major densitat d'instal\xc2\xb7lacions. No obstant, els espais m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xims al corredor d'infraestructures de l'AP-7, la N-II i el TAV, semblen els m\xc3\xa9s adients per tal de minimitzar l'alteraci\xc3\xb3 del paisatge dels Aspres._NEWLINE_Dins l'evoluci\xc3\xb3 energ\xc3\xa8tica actual, i tractant-se d'una zona amb una alta disponibilitat de terreny i de radiaci\xc3\xb3 solar important, \xc3\xa9s de preveure tamb\xc3\xa9 la possibilitat que apareguin nous projectes de generaci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica solar, el que implica la necessitat de regular-ne la seva ubicaci\xc3\xb3 i la previsi\xc3\xb3 de noves l\xc3\xadnies el\xc3\xa8ctriques d'evacuaci\xc3\xb3. En aquest sentit, actualment hi ha un parc solar a Capmany._NEWLINE_Des de la perspectiva urban\xc3\xadstica, \xc3\xa9s de preveure que les transformacions futures es concentrin a la Jonquera. La demanda implicar\xc3\xa0 la progressiva ocupaci\xc3\xb3 amb activitats log\xc3\xadstiques i orientades als serveis pel transport de mercaderies dels plans situats al sud del seu nucli urb\xc3\xa0, a la riba est del Llobregat (sectors de Mas Pla, Les Oliveres, Mas Morat\xc3\xb3, Mol\xc3\xad d'en Grau i  Ascara). De fet, aquest \xc3\xa9s l'\xc3\xa0mbit que aglutina l'engr\xc3\xb2s de les grans actuacions urban\xc3\xadstiques previstes no nom\xc3\xa9s a la vall del Llobregat sin\xc3\xb3 al conjunt dels Aspres._NEWLINE_Pel que fa a la resta de la unitat, no es preveuen creixements importants ni de les zones urbanes ni industrials, limitant-se aquestes a la millora i compleci\xc3\xb3 dels nuclis existents per a \xc3\xbas residencial b\xc3\xa0sicament. Cal preveure, per\xc3\xb2, la compatibilitat d'aquestes actuacions amb el manteniment del car\xc3\xa0cter i estructura urbanes existents, per tal de mantenir aquest com un dels elements definidors de la unitat._NEWLINE_La din\xc3\xa0mica futura del paisatge del sector m\xc3\xa9s occidental,contr\xc3\xa0riament, no \xc3\xa9s d'esperar que es vegi alterada per grans operacions urban\xc3\xadstiques ni infraestructurals. \xc3\x89s molt m\xc3\xa9s factible que les mutacions principals es vinculin a l'evoluci\xc3\xb3 de determinades activitats agro-forestals. Per la tend\xc3\xa8ncia seguida a les darreres d\xc3\xa8cades, tot apunta que l'escassa agricultura que subsisteixi ser\xc3\xa0 la dels plans m\xc3\xa9s immediats als nuclis urbans o a aquelles explotacions disperses ubicades en empla\xc3\xa7aments accessibles i s\xc3\xb2ls m\xc3\xa9s favorables. A la resta, les formacions forestals poden acabar envaint la totalitat de les zones antigament conreades, configurant una \xc3\xbanica gran massa. Al proc\xc3\xa9s de creixement i densificaci\xc3\xb3 dels boscos en el futur s'afegeixen els dubtes que susciten la manca de planificaci\xc3\xb3 d'unes superf\xc3\xadcies tan extenses i continuades. En el context assenyalat, el manteniment dels aprofitaments surers s'apunta com una de les millors garanties de rendibilitat i de gesti\xc3\xb3 de les masses._NEWLINE_Aix\xc3\xad, ser\xc3\xa0 cabdal l'evoluci\xc3\xb3 de la demanda surera comercial als propers anys i que la qualitat de la mat\xc3\xa8ria primera d'aquests boscos tingui el reflex corresponent a efectes de benefici. En el proc\xc3\xa9s esmentat, la no exist\xc3\xa8ncia de centres transformadors en origen dificulta el repte, aix\xc3\xad com el necessari refor\xc3\xa7ament dels vincles entre els habitants dels pobles, per una banda, i dels seus boscos, per l'altra. Tampoc es pot perdre de vista els efectes negatius d'algunes plagues i malalties que ataquen l'arbre i de la utilitzaci\xc3\xb3 de productes sint\xc3\xa8tics substitutius del suro._NEWLINE_Cal valorar la repercussi\xc3\xb3 que pot tenir des de la perspectiva del risc de grans incendis forestals el fet de disposar de boscos en augment per\xc3\xb2 progressivament menys gestionats. Tot plegat, en un marc en qu\xc3\xa8 els efectes del canvi clim\xc3\xa0tic es podrien traduir, a l'escala local, en uns estius m\xc3\xa9s secs i calorosos._NEWLINE_El mosaic que encara es mant\xc3\xa9 entre els \xc3\xa0mbits forestals i els agr\xc3\xadcoles, amb els seus conreus fortament arrelats dependr\xc3\xa0, justament, de la bona acollida en el mercat que continu\xc3\xafn tenint aquests productes, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 de les pol\xc3\xadtiques sectorials de suport (pol\xc3\xadtiques agr\xc3\xa0ria comuna o b\xc3\xa9 de desenvolupament rural). L'exemple m\xc3\xa9s rotund \xc3\xa9s el de la vinya, que, al costat de l'olivera, ha de ser un dels eixos que confereixi, com fa actualment, car\xc3\xa0cter i distinci\xc3\xb3 als seus paisatges. Al cas de la vinya, l'exist\xc3\xa8ncia de cellers i cooperatives a la majoria de localitats del sector oriental i d'una denominaci\xc3\xb3 d'origen reconeguda poden ser eines que s'utilitzin per potenciar la seva comercialitzaci\xc3\xb3 com a producte de qualitat. Tamb\xc3\xa9 com a via per fomentar la seva promoci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant visites o com un atractiu m\xc3\xa9s dins l'oferta de turisme rural i de natura."