b"\n_START_ARTICLE_\nMussa ibn Nussayr\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nSembla que Mussa es va distingir per la cobd\xc3\xadcia quan era recaptador del kharaj a B\xc3\xa0ssora; sospit\xc3\xb3s de malversar fons, va fugir a Egipte, on governava el seu amic Abd-al-Aziz ibn Marwan, i finalment va acabar pagant una multa de cent mil dinars al califa per \xc3\xa9sser perdonat. Abd-al-Aziz ibn Marwan el va nomenar governador de l'Ifr\xc3\xadqiya en substituci\xc3\xb3 de Hassan ibn an-Numan el 698 o a tot tardar el 699. Amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 dels seus fills Abd-Al\xc2\xb7lah i Abd-al-Aziz ibn Mussa ibn Nussayr derrot\xc3\xa0 els Hawwara, els Zanata i els Kutama, tribus amazigues del M\xc3\xa0grib. Confirmat com a governador pel nou califa, al-Walid I, va continuar el seu avan\xc3\xa7 cap a T\xc3\xa0nger i el Sus, tornant despr\xc3\xa9s a Ifr\xc3\xadqiya i deixant com a governador del Magreb occidental el seu mawla o llibert T\xc3\xa0riq ibn Ziyad._NEWLINE_El 710 T\xc3\xa0riq va manar a Tarif ibn M\xc3\xa0lik de fer una petita expedici\xc3\xb3 a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, la qual li va permetre comprovar que era f\xc3\xa0cil arribar-hi. Els dos partits que es disputaven el poder al regne visigot van demanar ajuda als musulmans, segurament a trav\xc3\xa9s del que havia estat governador bizant\xc3\xad de Ceuta, Olban. Mussa va consultar qu\xc3\xa8 fer al califa al-Walid I, qui segons la tradici\xc3\xb3 li va contestar: \xc2\xabguarda't d'arriscar els creients a trav\xc3\xa9s dels perills d'una mar de violentes tempestes\xc2\xbb. Per\xc3\xb2 sembla que Mussa, temptat pel tresor reial visigot, va desobeir-lo._NEWLINE_T\xc3\xa0riq va creuar l'estret el 711, segurament com aliat del pretendent \xc3\x80quila (que tenia el suport de la Tarraconense i la Septim\xc3\xa0nia), i va derrotar a la batalla de Guadalete el rei visigot Roderic (que tenia el seu suport principal a la B\xc3\xa8tica i Lusit\xc3\xa0nia), i es va apoderar del tresor reial visigot, el qual havia de lliurar a Mussa, descomptada la cinquena part per al califa. Tot seguit ocup\xc3\xa0 Medina-Sid\xc3\xb2nia, Carmona i Sevilla sense lluita._NEWLINE_El 712 Mussa va deixar el seu fill Abd-Al\xc2\xb7lah com a governador delegat a Ifr\xc3\xadqiya i, acompanyat del seu altre fill Abd-al-Aziz, va passar amb un ex\xc3\xa8rcit de divuit mil homes a territori visigot. Va atacar M\xc3\xa8rida, on es concentraven les forces afins a Roderic (potser fins i tot aquest mateix, si \xc3\xa9s que no havia mort el 711), i que fou ocupada despr\xc3\xa9s d'un any de setge el (30 de juny del 713). Durant aquest setge, el rei \xc3\x80quila es va presentar a Toledo i T\xc3\xa0riq ibn Ziyad el va enviar a Mussa, el qual era partidari d'establir el domini musulm\xc3\xa0 a Hisp\xc3\xa0nia. Mussa no va concedir ni negar res a \xc3\x80quila, i el va remetre al califa. Avan\xc3\xa7at el 712 o potser el 713, \xc3\x80quila va sortir del regne acompanyat d'un nombre important de magnats gots, cam\xc3\xad de Damasc, mentre un emissari de Mussa feia el mateix cam\xc3\xad amb un missatge recomanant l'annexi\xc3\xb3._NEWLINE_De M\xc3\xa8rida, Mussa es va dirigir a Toledo rebent arreu la submissi\xc3\xb3 dels magnats, senyors i ciutats, que s'obligaven a ser fidels al val\xc3\xad d'Hisp\xc3\xa0nia (t\xc3\xadtol que ara s'arrogava Mussa), a no conspirar amb els seus enemics, i a pagar un tribut anual per cada s\xc3\xbabdit cristi\xc3\xa0; a canvi, se'ls respectaven els dominis i la llibertat de religi\xc3\xb3, i les esgl\xc3\xa9sies no podrien ser cremades. Els comes i duces que se sotmetien se'ls donaven les terres dels magnats lleials a Roderic, i les terres reials visigodes serien donades, si el califa acceptava el pa\xc3\xads, als que havien participat en la conquesta, menys la cinquena part per al califa. Els impostos recaptats serien per a Mussa, que enviaria la cinquena part al califa. En arribar Mussa a Toledo el va rebre, entre altres, Oppas, germ\xc3\xa0 el rei \xc3\x80quila. Molts magnats gots van fugir de la ciutat en saber que Mussa no venia com a aliat sin\xc3\xb3 com a conqueridor. Segurament l'any seg\xc3\xbcent, el 714, Mussa va pujar cap al riu Ebre, i despr\xc3\xa9s d'ocupar per la for\xc3\xa7a Ocilis (m\xc3\xa9s tard Madina Salim i m\xc3\xa9s tard Medinaceli), va arribar fins a Saragossa, que va ocupar sense lluita. A Saragossa, Mussa va rebre la submissi\xc3\xb3 d'un comte hispanorom\xc3\xa0 de la regi\xc3\xb3 anomenat Cassi, origen de la important fam\xc3\xadlia dels Banu Qassi. Sobre aquest temps es va con\xc3\xa8ixer que \xc3\x80quila, a Damasc, havia renunciat a la corona i al regne, i l'havia cedit al califa, a canvi d'\xc3\xa9sser reconegut comes, de recobrar els seus b\xc3\xa9ns, segurament expropiats per Roderic, i de tres mil hisendes. Aquest va \xc3\xa9sser el t\xc3\xadtol jur\xc3\xaddic en qu\xc3\xa8 es fonament\xc3\xa0 el domini musulm\xc3\xa0 sobre Hisp\xc3\xa0nia, i des de llavors Mussa va ser realment val\xc3\xad. Els gots no ho van acceptar i van elegir un nou rei, anomenat Ard\xc3\xb3._NEWLINE_Mussa va marxar contra l'est del pa\xc3\xads, i en aquest context s'hauria de situar l'atac i destrucci\xc3\xb3 de Tarraco, on \xc3\x80quila primer i segurament despr\xc3\xa9s Ard\xc3\xb3, tenien molts partidaris. Potser aquesta ferotge resist\xc3\xa8ncia va fer desistir Mussa de seguir cap a Narbona, capital d'Ard\xc3\xb3. Llavors Mussa va fer el seu avan\xc3\xa7 cap a l'oest. Conquer\xc3\xad Seguia (Eixea o Ejea de los Caballeros), per\xc3\xb2 les terres, que havien d'\xc3\xa9sser distribu\xc3\xafdes entre els soldats, despr\xc3\xa9s de deduir la cinquena part del califa, no ho van ser. Es desconeixen els motius de Mussa per aquest perd\xc3\xb3, tot i que se suposa que era un gest cap als vascons que vivien a la ciutat, ja que tot seguit havia de penetrar en terres vascones i volia entrar-hi amb bon peu. Per\xc3\xb2 el pa\xc3\xads va resultar ser tant pobre i la gent anava tan despullada que Mussa, decebut, en va sortir r\xc3\xa0pidament despr\xc3\xa9s de rebre una submissi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s que te\xc3\xb2rica. D'all\xc3\xad va passar al territori de la depressi\xc3\xb3 basca, la Rioja, i, tot esquivant prudentment Ast\xc3\xbaries, on s'havien reagrupat alguns magnats gots resistents, a Cant\xc3\xa0bria, on els magnats locals es van sotmetre r\xc3\xa0pidament, passant llavors a Gal\xc3\xadcia on tampoc va trobar resist\xc3\xa8ncia._NEWLINE_El setembre del 714, Mussa i T\xc3\xa0riq ibn Ziyad van passar cap al Sud de la pen\xc3\xadnsula amb el tresor reial visigot, des d'on van embarcar cap a Ifr\xc3\xadqiya, on posteriorment havien de viatjar cap a Damasc per donar comptes de la seva missi\xc3\xb3. El comte Cassi abans esmentat, viatjava amb Mussa juntament amb altres magnats. Mussa va arribar a Damasc poc abans de la mort del califa al-Walid I (que va morir a comen\xc3\xa7aments del 715). El govern d'Hisp\xc3\xa0nia, amb seu a Sevilla, va quedar confiat a Abd-al-Aziz ibn Mussa ibn Nussayr, fill de Mussa, que es va casar amb Egilona, v\xc3\xaddua del rei Roderic._NEWLINE_Mussa i T\xc3\xa0riq, a l'arribar a Damasc, van caure en desgr\xc3\xa0cia per la seva desobedi\xc3\xa8ncia, per\xc3\xb2 la mort del califa va evitar altres conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, encara que Sulayman ibn Abd-al-Malik, el nou califa, va manifestar la seva hostilitat a Mussa. El 716 o 717 es trobava a S\xc3\xadria, on els historiadors \xc3\xa0rabs li atribueixen fets llegendaris. Va morir cap al 717."