b"\n_START_ARTICLE_\nAssociaci\xc3\xb3 Protectora de l'Ensenyan\xc3\xa7a Catalana\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nAl tombant dels segles XIX i XX, Catalunya i l\xe2\x80\x99Estat espanyol visqueren canvis intensos: la p\xc3\xa8rdua de Cuba, la forta industrialitzaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads, l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 dels obrers i el reclam de m\xc3\xa9s llibertats dins d\xe2\x80\x99un estat democr\xc3\xa0ticament deficient. A m\xc3\xa9s, el catalanisme comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a polititzar-se i esdevingu\xc3\xa9 un fenomen contemporani, de manera que la llengua catalana pass\xc3\xa0 a tenir pes en les reivindicacions a fi de recuperar el lloc de primera llengua del pa\xc3\xads. En aquest bullici, el 1891 es cre\xc3\xa0 la Uni\xc3\xb3 Catalanista, una federaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99entitats catalanistes que fou la promotora de les Bases de Manresa (1892), un projecte de constituci\xc3\xb3 que establia la sobirania interior de Catalunya dins de l\xe2\x80\x99Estat espanyol._NEWLINE_Pedag\xc3\xb2gicament, al pa\xc3\xads dominava l\xe2\x80\x99ensenyament tradicional, de tradici\xc3\xb3 trista i sovint tr\xc3\xa0gica, tal com recorda la frase de llavors: \xe2\x80\x9cLa lengua con sangre entra\xe2\x80\x9d. A les escoles estatals s\xe2\x80\x99ensenyava en castell\xc3\xa0 a recitar els noms dels reis visigots i a passar el rosari. A les escoles religioses es passava el rosari i es recitaven els reis visigots. Mentrestant, a Europa sorgien noves pedagogies que apostaven per nous enfocaments en l\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 \xe2\x80\x93vegeu Maria Montessori, Celestin Freinet, Ovide Decroly, John Dewey\xe2\x80\x93, en els quals el nen era el centre d\xe2\x80\x99observaci\xc3\xb3 i s\xe2\x80\x99educava en tots els sentits, amb la finalitat de fer bons ciutadans. Aquestes escoles diferents van ser anhelades per una minoria culta del pa\xc3\xads, la qual va apostar per la nova educaci\xc3\xb3 amb el sentiment de voler civilitzar el pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nLa consci\xc3\xa8ncia catalanista motiv\xc3\xa0 la fundaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Associaci\xc3\xb3 Protectora de l\xe2\x80\x99Ensenyan\xc3\xa7a Catalana a finals del 1898 sota el recer d\xe2\x80\x99Uni\xc3\xb3 Catalanista. El fundador fou el pedagog Francesc Flos i Calcat, qui havia despuntat amb la creaci\xc3\xb3 de la primera escola amb ensenyament en catal\xc3\xa0, el col\xc2\xb7legi Sant Jordi. _NEWLINE_S\xe2\x80\x99acord\xc3\xa0 que els tres c\xc3\xa0rrecs de la Junta Directiva fossin Josep Fiter i Ingl\xc3\xa8s, president; Francisco Figueras, tresorer i Enric Ciurana, secretari.\n_START_SECTION_\nEl rellan\xc3\xa7ament\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99uns primers anys sense gaire embranzida (1898-1912), el rellan\xc3\xa7ament d\xe2\x80\x99aquesta instituci\xc3\xb3 coincid\xc3\xad amb l\xe2\x80\x99Assemblea de la Uni\xc3\xb3 Catalanista del 1912, celebrada a Tarragona. En aquesta proposta de rellan\xc3\xa7ament s\xe2\x80\x99impuls\xc3\xa0 un model d\xe2\x80\x99escola catalana per als centres que s\xe2\x80\x99hi volguessin adherir, aix\xc3\xad com els eixos a partir dels quals s\xe2\x80\x99havia d\xe2\x80\x99impulsar: editorial, butllet\xc3\xad, estudis normals i escola model. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99any seg\xc3\xbcent, des de l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 de les institucions p\xc3\xbabliques, es produ\xc3\xafren dos fets que ajudaren a consolidar aquesta proposta: el 1913 es cre\xc3\xa0 el Consell de Pedagogia a la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona i l\xe2\x80\x99Institut d\xe2\x80\x99Estudis Catalans promulg\xc3\xa0 les Normes Ortogr\xc3\xa0fiques. Aquests dos esdeveniments contribu\xc3\xafren en la modernitzaci\xc3\xb3 pedag\xc3\xb2gica i la defensa d\xe2\x80\x99una llengua unificada i moderna, la qual cosa propici\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99establiment d\xe2\x80\x99una base m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lida al model d\xe2\x80\x99escola catalana de l\xe2\x80\x99Associaci\xc3\xb3 Protectora de l\xe2\x80\x99Ensenyan\xc3\xa7a Catalana (APEC)._NEWLINE_Amb la creaci\xc3\xb3 de la Mancomunitat de Catalunya (1914), l\xe2\x80\x99APEC reb\xc3\xa9 el seu suport i per aquest motiu va augmentar molt el nombre dels seus socis: pass\xc3\xa0 de tenir-ne 200 individuals i 5 de col\xc2\xb7lectius el 1915, a 8.262 i 212 respectivament; i respecte a les escoles que subvencionava, pass\xc3\xa0 de 14 a 37._NEWLINE_En aquesta \xc3\xa8poca, l\xe2\x80\x99APEC aconsegu\xc3\xad una gran penetraci\xc3\xb3 en la societat catalana aix\xc3\xad com reconeixement exterior gr\xc3\xa0cies, sobretot, a la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de les figures m\xc3\xa9s prestigioses de la intel\xc2\xb7lectualitat del pa\xc3\xads (vegeu l\xe2\x80\x99\xc3\xa0lbum de signatures lliurat el 26 de maig del 1914 a Enric Prat de la Riba)._NEWLINE_El 1916 disseny\xc3\xa0 un ambici\xc3\xb3s pla editorial que abastava tots els \xc3\xa0mbits de l\xe2\x80\x99escola prim\xc3\xa0ria: llibres escolars de llengua (lectura, escriptura i gram\xc3\xa0tica), aritm\xc3\xa8tica i geometria, geografia general amb estris did\xc3\xa0ctics, hist\xc3\xb2ria, ci\xc3\xa8ncies f\xc3\xadsiques i naturals, antologies d\xe2\x80\x99autors catalans, hist\xc3\xb2ria sagrada i gram\xc3\xa0tica castellana i francesa. I el 1917 cre\xc3\xa0 la Comissi\xc3\xb3 Editorial Pedag\xc3\xb2gica, presidida per Pompeu Fabra. El 1922, el pedagog Alexandre Gal\xc3\xad entr\xc3\xa0 a formar part de la Comissi\xc3\xb3 T\xc3\xa8cnica, de manera que tamb\xc3\xa9 assessorava en el proc\xc3\xa9s editorial._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, l\xe2\x80\x99APEC contribu\xc3\xad als Estudis Normals que complementaven la preparaci\xc3\xb3 dels mestres i organitz\xc3\xa0 cursos de catal\xc3\xa0 en moltes entitats, aix\xc3\xad com cre\xc3\xa0 biblioteques escolars que despr\xc3\xa9s foren continuades per la Mancomunitat i l\xe2\x80\x99Ajuntament de Barcelona._NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1923, abans de la dictadura de Primo de Rivera, l\xe2\x80\x99APEC tenia m\xc3\xa9s de 10.000 socis i comptava amb mecenes catalans que vivien a Am\xc3\xa8rica, la contribuci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica dels quals fou molt important.\n_START_SECTION_\nLa clandestinitat\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la dictadura de Primo de Rivera (1923-1930) es prohib\xc3\xad l\xe2\x80\x99ensenyament del catal\xc3\xa0 com a mat\xc3\xa8ria optativa a les Escoles Normals aix\xc3\xad com els llibres escolars en catal\xc3\xa0. Amb objectiu repressiu i anticatal\xc3\xa0, el 24 de juny del 1924 dict\xc3\xa0 un decret contra el separatisme i clausur\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99Associaci\xc3\xb3 Protectora de l\xe2\x80\x99Ensenyan\xc3\xa7a Catalana, aix\xc3\xad com les escoles que subvencionava._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es deixaren de publicar el Butllet\xc3\xad de l\xe2\x80\x99entitat i les Fulles Informatives, publicacions que donaven suport a l\xe2\x80\x99escola catalana._NEWLINE_Per\xc3\xb2 l\xe2\x80\x99APEC no fou dissolta sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s clausurada, fet que li permet\xc3\xa9 de continuar funcionant en la semiclandestinitat. L\xe2\x80\x99octubre del 1924 se celebr\xc3\xa0 a Par\xc3\xads l\xe2\x80\x99assemblea constitutiva de la Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 d\xe2\x80\x99Edition Raymond Lulle, que procur\xc3\xa0 continuar l\xe2\x80\x99obra de l\xe2\x80\x99APEC en aquests anys de dictadura.\n_START_SECTION_\nEls mestres de la Rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nPassada la dictadura, la tasca editorial es reprengu\xc3\xa9 amb for\xc3\xa7a._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la proclamaci\xc3\xb3 de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola, l\xe2\x80\x99APEC reb\xc3\xa9 el suport de l'Ajuntament de Barcelona i de la Generalitat republicana, i l\xe2\x80\x99any 1933 assol\xc3\xad la xifra de 7.813 socis, fet que permet\xc3\xa9 dur a terme diversos projectes: subvencionar les escoles que es creaven, atorgar beques a infants, organitzar col\xc3\xb2nies escolars, crear la Festa d\xe2\x80\x99Infants i de Flors al Parc G\xc3\xbcell i crear concursos escolars de llengua, geografia i hist\xc3\xb2ria catalanes. _NEWLINE_El 1936, l'APEC organitz\xc3\xa0 el seu Primer Congr\xc3\xa9s Nacional, on s'analitz\xc3\xa0 la seva obra escolar, i una exposici\xc3\xb3 del llibre d'escola catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nLa guerra\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Guerra Civil espanyola, i sota el comissariat del doctor Sol\xc3\xa9 i Pla, l\xe2\x80\x99APEC cre\xc3\xa0 la Biblioteca per a Infants Apel\xc2\xb7les Mestres instal\xc2\xb7lada a la pla\xc3\xa7a del Pi, que fou clausurada acabada la guerra._NEWLINE_El 1939 l\xe2\x80\x99APEC fou clausurada per les autoritats franquistes, que tamb\xc3\xa9 confiscaren els fitxers i el material publicat._NEWLINE_Als inicis del franquisme, l\xe2\x80\x99Editorial Pedag\xc3\xb2gica de l\xe2\x80\x99APEC es convert\xc3\xad en l\xe2\x80\x99Editorial Pedag\xc3\xb3gica i public\xc3\xa0 alguns llibres tradu\xc3\xafts al castell\xc3\xa0, per\xc3\xb2 poc despr\xc3\xa9s desaparegu\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nFuncions\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99objectiu principal de l\xe2\x80\x99APEC fou adherir centres de car\xc3\xa0cter pedag\xc3\xb2gic catal\xc3\xa0 i fundar-ne de nous. Tal com escriv\xc3\xad Flos, l\xe2\x80\x99escola catalana era aquella que, a m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99adoptar oficialment la llengua catalana, feia de \xe2\x80\x9cson programa un instrument d\xe2\x80\x99aven\xc3\xa7 de nostres lletres i de l\xe2\x80\x99esperit patri\xe2\x80\x9d, partint del convenciment que \xe2\x80\x9cla ci\xc3\xa8ncia pedag\xc3\xb2gica reclama que s\xe2\x80\x99instrueixi els nois en la llengua que coneixen\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s de la tasca d\xe2\x80\x99associar centres sota el paraigua de l\xe2\x80\x99APEC per crear una pedagogia catalana, aquesta associaci\xc3\xb3 subvencionava els centres i concedia beques per a infants._NEWLINE_Altrament, organitzava un munt d\xe2\x80\x99activitats i projectes amb la finalitat d\xe2\x80\x99instaurar les noves pedagogies i difondre-les com, per exemple, col\xc3\xb2nies escolars, festes i festivals al Parc G\xc3\xbcell i concursos escolars. En el vessant formatiu, publicava i organitzava cursos per als mestres aix\xc3\xad com classes de catal\xc3\xa0 en diferents entitats._NEWLINE_I en el punt en qu\xc3\xa8 va excel\xc2\xb7lir fou en la iniciativa editorial, at\xc3\xa8s que public\xc3\xa0 un important nombre de llibres d\xe2\x80\x99escola de gran inter\xc3\xa8s qualitatiu pels seus plantejaments did\xc3\xa0ctics innovadors i per la seva avan\xc3\xa7ada concepci\xc3\xb3 editorial i est\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nPublicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl pla editorial que l\xe2\x80\x99APEC va arrencar el 1916 per poder tenir llibres d\xe2\x80\x99escola en catal\xc3\xa0 compt\xc3\xa0 amb la presid\xc3\xa8ncia de Pompeu Fabra i, en el vessant t\xc3\xa8cnic, amb el pedagog Alexandre Gal\xc3\xad; a m\xc3\xa9s, fou assessorat art\xc3\xadsticament per Josep Obiols, un dels m\xc3\xa9s destacats artistes del noucentisme._NEWLINE_L\xe2\x80\x99obra editorial de l\xe2\x80\x99APEC form\xc3\xa0, sens dubte, un dels conjunts de llibres escolars de m\xc3\xa9s inter\xc3\xa8s pedag\xc3\xb2gic del primer ter\xc3\xa7 de segle a Espanya."