b'\n_START_ARTICLE_\nSumeri\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl sumeri \xc3\xa9s la primera llengua escrita coneguda. L\'alfabet cune\xc3\xafforme va ser adaptat despr\xc3\xa9s per l\'accadi, l\'elamita i fins i tot per lleng\xc3\xbces indoeuropees com la llengua hittita. Unes altres lleng\xc3\xbces, com l\'ugar\xc3\xadtic i l\'antic persa van \xc3\xa9sser escrites amb una simplificaci\xc3\xb3 del sistema cune\xc3\xafforme._NEWLINE_\xc3\x89s una llengua aglutinant, aix\xc3\xb2 vol dir que les paraules podien ser una cadena de sufixos o morfemes m\xc3\xa9s o menys clarament distingibles._NEWLINE_\xc3\x89s una llengua ergativa. Es comporta com una llengua nominativa-acusativa per la 1a i 2a persona del present-futur (a la conjugaci\xc3\xb3 aka-maruu), per\xc3\xb2 com una llengua ergativa-absolutiva per la resta. En sumeri el cas ergatiu \xc3\xa9s marcat pel sufix "-e" i l\'absolutiu no en t\xc3\xa9 (se\'n diu el "sufix zero"). Exemple: lugal-e e\xe2\x82\x82 mu-du\xe2\x82\x83 "el rei constru\xc3\xad la casa"; lugal ba-gen "el rei an\xc3\xa0". M\xc3\xa9s exemples: i\xe2\x82\x83-du-un (< *i\xe2\x82\x83-du-en) = Hi hauria d\'anar; e\xe2\x82\x82 i\xe2\x82\x83-du\xe2\x82\x83-un (< *i\xe2\x82\x83-du\xe2\x82\x83-en) = Hauria de construir la casa_NEWLINE_El sumeri distingeix els g\xc3\xa8neres gramaticals animats (persones [que comprenen d\xc3\xa9us i persones) dels inanimats. La llengua no t\xc3\xa9 pronoms masculins/femenins separats. El sumeri t\xc3\xa9 dos temps (passat i present-futur)- Hi ha un gran nombre de declinacions - nominatiu, ergatiu, genitiu, datiu, locatiu, comitatiu, equatiu ("com"), terminatiu ("a, cap a, fins a") i ablatiu ("de, des de)._NEWLINE_Una altra caracter\xc3\xadstica del sumeri \xc3\xa9s el gran nombre d\'hom\xc3\xb2fons (paraules que sonen igual per\xc3\xb2 amb diferents significats), els quals eren possiblement pseudohom\xc3\xb2fons, perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s segur que hi havia difer\xc3\xa8ncies de pronunciaci\xc3\xb3 (com el t\xc3\xb2) desconegudes avui dia. Els diferents hom\xc3\xb2fons s\xc3\xb3n marcats amb diferents n\xc3\xbameros per convenci\xc3\xb3. Per exemple: du = "anar", du\xe2\x82\x83 = construir", "e" = "fossa", "e\xe2\x82\x82 = "casa" o" e\xe2\x82\x83 = "sortir"._NEWLINE_El sumeri ha estat objecte de controvertides propostes identificant-lo gen\xc3\xa8ticament amb qualsevol llengua aglutinant. Com a llengua m\xc3\xa9s antiga coneguda, t\xc3\xa9 un cert prestigi, i propostes com aquestes moltes vegades tenen un fons nacionalista i gens de credibilitat cient\xc3\xadfica. _NEWLINE_M\xc3\xa9s credibilitat t\xc3\xa9 la inclusi\xc3\xb3 de la llengua a les hipot\xc3\xa8tiques superfam\xc3\xadlies nostr\xc3\xa0tica o den\xc3\xa9-sino-caucasiana.\n_START_SECTION_\nVarietats\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbanic dialecte conegut del sumeri \xc3\xa9s l\'"emesal" (\xf0\x92\x85\xb4\xf0\x92\x8a\xa9 EME.MUNUS|SAL "llengua de dona"). La eme-sal \xc3\xa9s diferent de la varietat est\xc3\xa0ndard, l\'eme-\xc4\x9dir, i era nom\xc3\xa9s utilitzada per dones en texts literaris, i \xc3\xa9s dominant a certs g\xc3\xa8neres de can\xc3\xa7ons de culte. Les caracter\xc3\xadstiques de la eme-sal s\xc3\xb3n fonol\xc3\xb2giques (per exemple "m" es fa servir sovint en comptes de "\xc4\x9d com a me,\xc4\x9de\xe2\x82\x82\xe2\x82\x86, "jo"), per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 paraules diferents (ga-\xc5\xa1a-an en comptes de nin, "senyora, sobirana").'