b'\n_START_ARTICLE_\nRevoluci\xc3\xb3 Cantant\n_START_SECTION_\nEst\xc3\xb2nia\n_START_PARAGRAPH_\nLes manifestacions nacionalistes es multiplicaren arreu d\'Est\xc3\xb2nia a partir del 1986, impulsades per grups de defensa dels drets humans. Ja el 1987, nit rere nit, se succeeixen a Tallinn concentracions que reuneixen gran quantitat d\'assistents, fins i tot s\'arrib\xc3\xa0 als 300.000 (m\xc3\xa9s d\'una cinquena part de la poblaci\xc3\xb3 total d\'Est\xc3\xb2nia en aquella \xc3\xa8poca). La gent s\'hi reunia per cantar himnes i can\xc3\xa7ons nacionalistes, expressament prohibides durant els anys de l\'ocupaci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica. La Revoluci\xc3\xb3 Cantant s\'allarg\xc3\xa0 durant quatre anys, amb un gran nombre de protestes i actes de desafiament._NEWLINE_La majoria de les premisses nacionalistes i independentistes foren adoptades pels propis membres del Partit Comunista d\'Est\xc3\xb2nia, singularment pel seu dirigent Arnold R\xc3\xbc\xc3\xbctel, que assum\xc3\xad, del mateix mode que els seus col\xc2\xb7legues Algirdas Brazauskas a Litu\xc3\xa0nia i Anatolijs Gorbunovs a Let\xc3\xb2nia, all\xc3\xb2 essencial dels plantejaments de les forces nacionalistes no comunistes. El Front Popular (Eesti Rahvarinne), creat l\'1 d\'octubre del 1988, agrupava aquestes forces nacionalistes. En aquest proc\xc3\xa9s de separaci\xc3\xb3 algunes de les seves etapes clau foren impulsades, per tant, pel Soviet Suprem d\'Est\xc3\xb2nia: entre elles cal destacar-ne la proclamaci\xc3\xb3 de la superioritat de les lleis estonianes sobre les sovi\xc3\xa8tiques (16 de novembre del 1988), l\'anul\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la cl\xc3\xa0usula sobre el paper dirigent del Partit Comunista Estoni\xc3\xa0 (23 de febrer del 1988) i les eleccions pluralistes al Consell Suprem del 18 de mar\xc3\xa7 del 1990._NEWLINE_Malgrat les advert\xc3\xa8ncies de Moscou, el 8 de maig del 1990 el Soviet Suprem d\'Est\xc3\xb2nia declara la independ\xc3\xa8ncia, tot i que en uns termes m\xc3\xa9s suaus que per exemple la lituana, ja que contemplava la vig\xc3\xa8ncia de la Constituci\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica sempre que no se\'n redact\xc3\xa9s una d\'estoniana. Tot i aix\xc3\xad, el 1991 es produeix un intent de prendre el control per la for\xc3\xa7a per part dels russos a Litu\xc3\xa0nia i Let\xc3\xb2nia. Mentre els tancs sovi\xc3\xa8tics s\'apropaven en un intent d\'ofegar la Revoluci\xc3\xb3 Cantant, el 3 de mar\xc3\xa7 del 1991 la declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia d\'Est\xc3\xb2nia s\'aprov\xc3\xa0 en refer\xc3\xa8ndum amb un gran percentatge de suport (77,8% dels votants) i l\'endem\xc3\xa0 al cop d\'estat fracassat a Moscou, la rep\xc3\xbablica proclamava la restauraci\xc3\xb3 de la seva independ\xc3\xa8ncia i rebutjava la legislaci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica (20 d\'agost del 1991)._NEWLINE_Durant aquesta \xc3\xa8poca la poblaci\xc3\xb3 estoniana es concentr\xc3\xa0 a les estacions de r\xc3\xa0dio i televisi\xc3\xb3 per servir d\'escut hum\xc3\xa0 als possibles atacs. Es crearen laber\xc3\xadntiques barricades al voltant del Congr\xc3\xa9s, situat al centre hist\xc3\xb2ric de Tallinn, tot per protegir-se dels tancs sovi\xc3\xa8tics. Finalment, i com a resultat de la Revoluci\xc3\xb3 Cantant i de la prud\xc3\xa8ncia estrat\xc3\xa8gica dels seus dirigents, Est\xc3\xb2nia aconsegu\xc3\xad la seva independ\xc3\xa8ncia sense vessar sang.\n_START_SECTION_\nLet\xc3\xb2nia\n_START_PARAGRAPH_\nSimult\xc3\xa0niament al fet que Mikha\xc3\xafl Gorbatxov introdu\xc3\xads la perestroika i la gl\xc3\xa0snost a l\'URSS, i acab\xc3\xa9s progressivament amb les restriccions a la llibertat de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, creix l\'aversi\xc3\xb3 al r\xc3\xa8gim a Let\xc3\xb2nia, en un moviment nacionalista que es denomin\xc3\xa0 \xc2\xabTercer despertar nacional\xc2\xbb (considerant els anteriors les revolucions del 1850-1880 i 1918). Els moviments dissidents que havien estat sotmesos durant la primera meitat de la d\xc3\xa8cada del 1980 es reactivaven de nou cap al 1986, arribant a llur cl\xc3\xadmax a mitjan 1988._NEWLINE_En aquelles dates es conegu\xc3\xa9 per part de la poblaci\xc3\xb3 que la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica estava planejant la construcci\xc3\xb3 d\'una nova planta d\'energia hidroel\xc3\xa8ctrica al riu Dvin\xc3\xa0 Occidental, el m\xc3\xa9s llarg de Let\xc3\xb2nia. Del mateix mode, tamb\xc3\xa9 es va saber que s\'havia decidit construir el metro a Riga. Ambd\xc3\xb3s projectes planejats per Moscou tenien una severa repercussi\xc3\xb3 al paisatge let\xc3\xb3, i la premsa inst\xc3\xa0 la poblaci\xc3\xb3 a fer-hi p\xc3\xbablica la seva protesta. La poblaci\xc3\xb3 reaccion\xc3\xa0 immediatament, i com a resposta als projectes es cre\xc3\xa0 el Club de Protecci\xc3\xb3 del Medi ambient, fundat el vint-i-vuit de febrer del 1987. Durant la segona part de la d\xc3\xa8cada aquest club es convert\xc3\xad en un dels m\xc3\xa9s influents entre la poblaci\xc3\xb3, que simult\xc3\xa0niament comen\xc3\xa7ava a demanar d\'un mode m\xc3\xa9s obert la sobirania letona._NEWLINE_El 14 de juny del 1987, dia de commemoraci\xc3\xb3 de les deportacions patides per la poblaci\xc3\xb3 letona el 1941, el grup defensor dels drets humans Helsinki-86, que havia estat fundat un any abans, organitz\xc3\xa0 una cerim\xc3\xb2nia en la qual es depositaren flors al Monument a la Llibertat (s\xc3\xadmbol de la independ\xc3\xa8ncia letona, que havia estat erigit el 1935). Aquest fet sense precedents result\xc3\xa0 una manifestaci\xc3\xb3 del renaixement dels sentiments nacionalistes letons, que des d\'aquell moment actuaren amb major confian\xc3\xa7a en si mateixos._NEWLINE_Els dies u i dos de juny la Uni\xc3\xb3 d\'Escriptors celebr\xc3\xa0 un congr\xc3\xa9s en el qual la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia letona discut\xc3\xad sobre la democratitzaci\xc3\xb3 de la societat, la sobirania econ\xc3\xb2mica de Let\xc3\xb2nia, la fi de la russificaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads, la transformaci\xc3\xb3 de la ind\xc3\xbastria i la protecci\xc3\xb3 de l\'idioma let\xc3\xb3. Aquest congr\xc3\xa9s va remoure encara m\xc3\xa9s l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, i va proporcionar un est\xc3\xadmul m\xc3\xa9s per al proc\xc3\xa9s general de renaixement nacional. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, durant aquests dies i per primera vegada des de la postguerra, es f\xc3\xa9u p\xc3\xbablic el text del pacte secret M\xc3\xb3lotov-Ribbentrop, que havia determinat el dest\xc3\xad let\xc3\xb3 el 1939._NEWLINE_Durant l\'estiu del 1988 dues de les organitzacions m\xc3\xa9s importants creades durant aquest per\xc3\xadode de renaixement comen\xc3\xa7aren a confluir: el Moviment per la Independ\xc3\xa8ncia de Let\xc3\xb2nia (LNNK) i el Front Popular de Let\xc3\xb2nia (LFT). Aviat el Congr\xc3\xa9s Ciutad\xc3\xa0, inclinat de mode m\xc3\xa9s radical cap a la independ\xc3\xa8ncia, entr\xc3\xa0 a l\'escena p\xc3\xbablica tot sol\xc2\xb7licitant el boicot complet als representants del r\xc3\xa8gim sovi\xc3\xa8tic. Totes aquestes organitzacions tenien una meta comuna: la re-instauraci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia i la independ\xc3\xa8ncia. El 7 d\'octubre del 1988 se celebr\xc3\xa0 una manifestaci\xc3\xb3 on es demanava la sobirania letona i l\'establiment d\'un sistema propi de just\xc3\xadcia. Els dies 7 i 8 d\'octubre se celebr\xc3\xa0 el primer Congr\xc3\xa9s del Front Popular de Let\xc3\xb2nia. Aquesta organitzaci\xc3\xb3, que arrib\xc3\xa0 a reunir 200.000 membres, es convert\xc3\xad en la for\xc3\xa7a que lideraria el moviment de ressorgiment nacional let\xc3\xb3 i la tornada a la independ\xc3\xa8ncia despr\xc3\xa9s de la dominaci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica._NEWLINE_El vint-i-tres d\'agost del 1989 se celebrava el cinquant\xc3\xa8 aniversari de la firma del pacte M\xc3\xb3lotov-Ribbentrop. Amb l\'objectiu de cridar l\'atenci\xc3\xb3 de l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica mundial sobre el dest\xc3\xad que estaven patint les Rep\xc3\xbabliques B\xc3\xa0ltiques, aquest dia el Front Popular de cadascun dels tres pa\xc3\xafsos organitz\xc3\xa0 la formaci\xc3\xb3 d\'una immensa cadena humana -coneguda com la Cadena B\xc3\xa0ltica- que va disc\xc3\xb3rrer durant m\xc3\xa9s de 600 kil\xc3\xb2metres des de Tallinn fins a V\xc3\xadlnius, passant per Riga. S\'estima que hi participaren m\xc3\xa9s de dos milions de persones, convertint-se en la major manifestaci\xc3\xb3 de la unitat d\'aquests pa\xc3\xafsos en la lluita per llur independ\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Les eleccions al Soviet Suprem van tenir lloc el divuit de mar\xc3\xa7 del 1990, i s\'hi al\xc3\xa7aren amb la vict\xc3\xb2ria els partidaris de la independ\xc3\xa8ncia. El quatre de maig el nou Soviet Suprem de la Rep\xc3\xbablica de Let\xc3\xb2nia adopt\xc3\xa0 una declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia, en la qual hi havia l\'objectiu de recuperar la constituci\xc3\xb3 letona del 1922._NEWLINE_Els cercles militars de Moscou, per\xc3\xb2, no podien permetre els plans per a reinstaurar la independ\xc3\xa8ncia letona. El gener del 1991 les forces pol\xc3\xadtiques promoscovites i procomunistes llan\xc3\xa7aren un atac, emprant llur for\xc3\xa7a militar per intentar derrocar el govern leg\xc3\xadtimament escollit. Els plans prosovi\xc3\xa8tics, per\xc3\xb2, foren desbaratats pel poble let\xc3\xb3 organitzat en moviments de resist\xc3\xa8ncia no violenta, moviment que ha passat a la hist\xc3\xb2ria amb el nom de "Els dies de les barricades"._NEWLINE_El 19 d\'agost del 1991 va tenir lloc un cop d\'estat frustrat a Moscou per part d\'un petit grup de destacats funcionaris sovi\xc3\xa8tics, que intentaren usurpar el poder i revertir els canvis democr\xc3\xa0tics dels \xc3\xbaltims anys a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. Aquest incident don\xc3\xa0 com a resultat que Let\xc3\xb2nia i, en general, les actuals rep\xc3\xbabliques exsovi\xc3\xa8tiques donessin passos cap a llur independ\xc3\xa8ncia a un ritme m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid. El 21 d\'agost del 1991 el Soviet Suprem de la Rep\xc3\xbablica de Let\xc3\xb2nia anunci\xc3\xa0 que el per\xc3\xadode de transici\xc3\xb3 a la plena independ\xc3\xa8ncia iniciat amb la declaraci\xc3\xb3 del quatre de maig del 1990 havia acabat. Aix\xc3\xad doncs, Let\xc3\xb2nia s\'autoproclam\xc3\xa0 una naci\xc3\xb3 completament independent, hereva d\'aquella que va perdre la seva independ\xc3\xa8ncia arran de l\'ocupaci\xc3\xb3 del disset de juny del 1940.\n_START_SECTION_\nLitu\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nLitu\xc3\xa0nia fou el primer estat dins de les Rep\xc3\xbabliques B\xc3\xa0ltiques en qu\xc3\xa8 va apar\xc3\xa8ixer el moviment anomenat "Revoluci\xc3\xb3 Cantant". L\'antiga tradici\xc3\xb3 b\xc3\xa0ltica d\'interpretar can\xc3\xa7ons tradicionals es convert\xc3\xad en un acte de protesta pol\xc3\xadtica quan el moviment independentista es revif\xc3\xa0 a mitjan 1980. Com ocorria a la resta de les Rep\xc3\xbabliques B\xc3\xa0ltiques, centenes de milers de persones es reunien a les places p\xc3\xbabliques de tot Litu\xc3\xa0nia cantant-hi can\xc3\xa7ons patri\xc3\xb2tiques tradicionals i himnes cat\xc3\xb2lics._NEWLINE_La popularitat de les can\xc3\xa7ons patri\xc3\xb2tiques s\'increment\xc3\xa0 sensiblement durant aquella \xc3\xa8poca, amb molts int\xc3\xa8rprets populars seguint la tend\xc3\xa8ncia, sovint a trav\xc3\xa9s d\'adaptacions de la poesia de figures nacionals com Bernardas Brazd\xc5\xbeionis o Justinas Marcinkevi\xc4\x8dius, a les lletres de llurs can\xc3\xa7ons. Algunes d\'aquestes can\xc3\xa7ons es convertiren d\'aquesta manera en aut\xc3\xa8ntics himnes nacionals, singularment: Laisve (Llibertat), de la int\xc3\xa8rpret Eurika Mayst\xc4\x97._NEWLINE_El vint-i-quatre de juny del 1988 es crea el S\xc4\x85j\xc5\xabdis, moviment social i pol\xc3\xadtic per liderar la independ\xc3\xa8ncia i el moviment pro-democr\xc3\xa0tic, que es convert\xc3\xad en la primera oposici\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria organitzada en la hist\xc3\xb2ria de l\'URSS._NEWLINE_L\'oposici\xc3\xb3 activa del pa\xc3\xads al r\xc3\xa8gim comunista culmin\xc3\xa0 amb la devoluci\xc3\xb3 de la catedral de V\xc3\xadlnius, que per llavors era museu de les belles arts, a la comunitat cat\xc3\xb2lica el vint-i-u d\'octubre del 1988, seguida de la restauraci\xc3\xb3 gradual de s\xc3\xadmbols nacionals arreu del pa\xc3\xads. L\'himne nacional de Litu\xc3\xa0nia i la tradicional bandera tricolor foren tornades a la legitimitat el divuit de novembre del 1988, reempla\xc3\xa7ant oficialment la bandera i himne de l\'antiga Rep\xc3\xbablica Sovi\xc3\xa8tica de Litu\xc3\xa0nia._NEWLINE_El 24 de febrer del 1990 el S\xc4\x85j\xc5\xabdis guany\xc3\xa0 les eleccions i, cinc d\xc3\xa8cades despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 i incorporaci\xc3\xb3 lituana a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, Litu\xc3\xa0nia es convert\xc3\xad en la primera rep\xc3\xbablica sovi\xc3\xa8tica en declarar la seva independ\xc3\xa8ncia de l\'URSS l\'onze de mar\xc3\xa7 del 1990. Van seguir posteriorment Let\xc3\xb2nia i Est\xc3\xb2nia. En qualsevol cas, gaireb\xc3\xa9 totes les nacions de la comunitat internacional, tret d\'Isl\xc3\xa0ndia, dubtaren en primera inst\xc3\xa0ncia a recon\xc3\xa8ixer la restauraci\xc3\xb3 de la independ\xc3\xa8ncia lituana, concretament fins a l\'agost del 1991._NEWLINE_Perqu\xc3\xa8 all\xc3\xb2 fos possible, per\xc3\xb2, abans es produ\xc3\xafren els fets del "Diumenge Sanguinari". Moscou, despr\xc3\xa9s de decretar el bloqueig econ\xc3\xb2mic despr\xc3\xa9s de la declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia, duu a terme un intent de recuperar per la for\xc3\xa7a el poder al pa\xc3\xads. El tretze de gener del 1991 forces paracaigudistes russes assassinen catorze manifestants, resultant tamb\xc3\xa9 ferits centenars de manifestants no violents a V\xc3\xadlnius, mentre defensaven la torre de televisi\xc3\xb3 de la ciutat i el Parlament litu\xc3\xa0 dels tancs i tropes d\'assalt sovi\xc3\xa8tics. L\'extraordinari coratge i disciplina dels lituans, reunint armes i cantant davant els tancs i les peces d\'artilleria sovi\xc3\xa8tics, imped\xc3\xad que es produ\xc3\xads una major p\xc3\xa8rdua de vides, i simbolitz\xc3\xa0 davant al m\xc3\xb3n la bancarrota moral de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica i la il\xc2\xb7legitimitat de la seva ocupaci\xc3\xb3._NEWLINE_Potser m\xc3\xa9s que qualsevol altre esdeveniment, el "Diumenge Sanguinari" a V\xc3\xadlnius guany\xc3\xa0 per a Litu\xc3\xa0nia, Let\xc3\xb2nia i Est\xc3\xb2nia la simpatia i el suport mundials. M\xc3\xa9s endavant, el mateix any, la comunitat internacional reconegu\xc3\xa9 la seva independ\xc3\xa8ncia. Litu\xc3\xa0nia, Est\xc3\xb2nia i Let\xc3\xb2nia ingressaren a l\'Organitzaci\xc3\xb3 de les Nacions Unides el disset de novembre del 1991.'