b'\n_START_ARTICLE_\nCultura jueva\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura jueva abra\xc3\xa7a diversos fen\xc3\xb2mens relacionats entre si, tant religiosos com seculars. \xc3\x89s la cultura de les comunitats del poble jueu i inclou les contribucions de les persones que s\'identifiquen com a jueves, i la contribuci\xc3\xb3 dels religiosos jueus, encara quan aquesta no est\xc3\xa0 relacionada d\'una manera \xc3\xb2bvia amb la religi\xc3\xb3 del poble hebreu. _NEWLINE_El poble jueu \xc3\xa9s una comunitat \xc3\xa8tnica i religiosa: mentre que en l\'\xc3\xa0mbit religi\xc3\xb3s, els seguidors del judaisme segueixen unes pr\xc3\xa0ctiques i creences, i una manera de viure. Aix\xc3\xb2 fa dif\xc3\xadcil establir una l\xc3\xadnia clara entre els membres del poble jueu i una cultura espec\xc3\xadficament jueva. A m\xc3\xa9s, no tots els individus o tots els fen\xc3\xb2mens culturals poden ser classificats f\xc3\xa0cilment com a seculars o religiosos (distinci\xc3\xb3 que sovint es fa servir en la cultura europea, i que tamb\xc3\xa9 sol aplicar-se als casos de la hist\xc3\xb2ria dels jueus no europeus)._NEWLINE_A trav\xc3\xa9s de la hist\xc3\xb2ria, en \xc3\xa8poques i llocs tan diversos com l\'antic Regne d\'Israel, la Gr\xc3\xa8cia Antiga, Al-\xc3\x81ndalus, el Magrib, \xc3\x8dndia o la Xina, o en l\'actual Estat d\'Israel, les comunitats jueves han desenvolupat fen\xc3\xb2mens culturals que en cert sentit presenten matisos del poble jueu per\xc3\xb2 sense ser espec\xc3\xadficament religiosos en tot moment. Alguns factors en aix\xc3\xb2 provenen del judaisme, uns altres de la interacci\xc3\xb3 dels jueus amb la societat que els envolta, i uns altres de la din\xc3\xa0mica interna social i cultural de les comunitats jueves. Aquest fenomen es tradueix en expressions culturals jueves considerablement diverses i \xc3\xbaniques en les seves pr\xc3\xb2pies comunitats, sent cadascuna d\'elles tan aut\xc3\xa8nticament jueva com les altres.\n_START_SECTION_\nInteracci\xc3\xb3 entre el religi\xc3\xb3s i el secular\n_START_PARAGRAPH_\nSi b\xc3\xa9 aquest article en principi no tracta el tema judaisme ( \xc3\xa9s a dir, la religi\xc3\xb3 jueva) sin\xc3\xb3 la producci\xc3\xb3 cultural del poble hebreu (com a grup o naci\xc3\xb3), \xc3\xa9s important deixar const\xc3\xa0ncia que en el cas del poble jueu en particular de vegades \xc3\xa9s summament dif\xc3\xadcil separar totalment quelcom sacre d\'all\xc3\xb2 prof\xc3\xa0._NEWLINE_Aix\xc3\xad, per exemple, l\'humor jueu no forma part del judaisme com a religi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s al seu torn un tret caracter\xc3\xadstic de nombroses comunitats jueves. Aquest\xc2\xa0humor pot a m\xc3\xa9s apuntar a temes tant religiosos com laics._NEWLINE_Un altre exemple significatiu \xc3\xa9s l\'art, l\'origen del qual en el cas jueu t\xc3\xa9 les seves arrels en la B\xc3\xadblia hebrea (Tanaj) i pren expressi\xc3\xb3 com art ritual (al que en la hist\xc3\xb2ria de l\'art es coneix t\xc3\xa8cnicament com a "Judaica", i ho fa durant molts segles), tendeix a partir del segle XIX a secularitzar-se i en molts casos a perdre la seva identitat inicial, aculturar-se i fins i tot interactuar amb altres cultures no jueves. A m\xc3\xa9s aix\xc3\xb2 d\xc3\xb3na lloc a la coexist\xc3\xa8ncia d\'obres de cort tradicional (Judaica, comprenent objectes religiosos cerimonials o de tipus ritual) amb altres expressions o obres d\'art que s\xc3\xb3n avantguardistes i de natura definitivament no religiosa. Aix\xc3\xb2 pot constatar-se, per exemple, en les pintures d\'artistes tals com Camille Pisarro o Amedeo Modigliani.\n_START_SECTION_\nOrigen de la cultura secular jueva\n_START_PARAGRAPH_\nDurant almenys 2000 anys no hi ha hagut una unitat cultural jueva. Els jueus han estat geogr\xc3\xa0ficament dispersos. A la fi del segle XIX els asquenazites estaven principalment a Europa, especialment a\xc2\xa0Europa Oriental; els sefardites en diverses comunitats del Nord d\'\xc3\x80frica, Turquia, i diversos nuclis m\xc3\xa9s petits en una \xc3\xa0mplia gamma d\'altres llocs; i els mizrahim\xc2\xa0estaven principalment estesos per tot el m\xc3\xb3n \xc3\xa0rab, i altres poblacions en llocs com Eti\xc3\xb2pia, el Caucas, i l\'\xc3\x8dndia. _NEWLINE_Encara que hi havia un alt grau de comunicaci\xc3\xb3 i de tr\xc3\xa0fic entre aquestes comunitats (exiliats sefardites barrejats amb la comunitat asquenazita europea; asquenazites emigrats a Orient Mitj\xc3\xa0, comerciants jueus iraquians van formar una comunitat diferent en l\'\xc3\x8dndia, i aix\xc3\xad successivament), moltes d\'aquestes comunitats estaven a\xc3\xafllades de les quals els envoltaven, per la formaci\xc3\xb3 de guetos, per les lleis musulmanes de la dhimmah, i per altres circumst\xc3\xa0ncies._NEWLINE_Abans de 1931 el 92% de la poblaci\xc3\xb3 jueva mundial era d\'origen asquenazita, incloent-hi la majoria dels jueus europeus i els de parla anglesa. D\'altra banda, el secularisme com a concepte era en gran part una idea europea, i una s\xc3\xa8rie de moviments a Europa van crear un nou, i fins aleshores ins\xc3\xb2lit, concepte de judaisme secular. Donada l\'aclaparadora majoria d\'asquenazites i que la difusi\xc3\xb3 d\'aquestes idees va ser deguda a locutors angloparlants, la "cultura jueva secular" \xc3\xa9s, essencialment, la cultura jueva de l\'Europa Central i Oriental, aix\xc3\xad com del seu desenvolupament en l\'Am\xc3\xa8rica del Nord.\n_START_SECTION_\nLiteratura\n_START_PARAGRAPH_\nLes expressions liter\xc3\xa0ries i teatrals de la cultura jueva estan tant en lleng\xc3\xbces espec\xc3\xadficament jueves, com a hebreu, yiddish o el judeocastell\xc3\xa0 (llegua ladina), o en l\'idioma de la cultura que envolta al seu autor, com l\'angl\xc3\xa8s o l\'alemany. La literatura i el teatre secular en jiddisch\xc2\xa0es va iniciar en el segle XIX, i va declinar a mitjans del segle XX. El renaixement de l\'hebreu m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del seu \xc3\xbas en la lit\xc3\xbargia \xc3\xa9s un fenomen de principis del segle XX, i est\xc3\xa0 estretament associat amb el sionisme. En general, si una comunitat jueva utilitza o no un llenguatge jueu dep\xc3\xa8n de l\'a\xc3\xafllada o assimilada que estigui pel que fa a la societat que l\'envolta. Per exemple, els jueus dels shtetls\xc2\xa0de Pol\xc3\xb2nia i del Lower East Side de Nova York parlaven jiddisch durant els primers anys del segle XX, mentre que els jueus assimilats d\'Alemanya o els Estats Units actualment utilitzen l\'alemany i l\'angl\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nFins i tot en el m\xc3\xa9s estricte judaisme religi\xc3\xb3s hi ha espai per a diferents punts de vista pol\xc3\xadtics o morals, i aquesta diversitat \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s evident entre els jueus seculars, encara que fins i tot la cultura jueva secular est\xc3\xa0 sovint influ\xc3\xafda per creences morals que es deriven de les Escriptures i la tradici\xc3\xb3 jueva. Als \xc3\xbaltims segles, els jueus d\'Europa i les Am\xc3\xa8riques han tendit tradicionalment a l\'esquerra pol\xc3\xadtica, exercint un paper clau en el naixement del moviment obrer i del socialisme. Si b\xc3\xa9 en la di\xc3\xa0spora tamb\xc3\xa9 han estat representats com situats en el costat conservador de l\'espectre pol\xc3\xadtic, fins i tot els jueus pol\xc3\xadticament conservadors han tendit a recolzar el pluralisme de forma m\xc3\xa9s coherent que molts altres membres de la dreta pol\xc3\xadtica. Alguns erudits, ho atribueixen al fet que no s\'esperen que facin proselitisme, i per tant no desitgen un Estat mundial, la qual cosa difereix de les creences d\'altres religions, com la cat\xc3\xb2lica i les tradicions isl\xc3\xa0miques. Aquesta falta d\'una universalitzaci\xc3\xb3 de la religi\xc3\xb3 es combina amb el fet que la majoria dels jueus viuen com a minories als seus pa\xc3\xafsos, juntament amb el fet que no hi ha una \xc3\xbanica autoritat religiosa jueva central des de fa m\xc3\xa9s de 2.000 anys.'