b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\xb0sl\xc3\xa2m III Giray\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nDe jove va participar en les guerres contra el Regne de Pol\xc3\xb2nia i fou presoner dels polonesos durant set anys. Despr\xc3\xa9s fou per un temps (1637-1641) khalgay del seu germ\xc3\xa0 Bahadur I Giray. Ja en el cam\xc3\xad va prendre les primeres decisions: va fer matar al governador de Gosleve; despr\xc3\xa9s va donar suport a Antonak Beg per recuperar el tron de Circ\xc3\xa0ssia i va matar al seu germ\xc3\xa0 Hakashmak Beg. Va nomenar khalgay a Krim Giray i va confirmar a Ghazi Giray com a nureddin. El c\xc3\xa0rrec de bashaga o comandant dels begs fou per Sefer Agha. Krim Giray va morir al cap de poc i Ghazi Giray va ocupar el seu lloc.\n_START_SECTION_\nGovern del Khanat\n_START_PARAGRAPH_\nVa estar en guerra contra el Regne de Pol\xc3\xb2nia. El hetman dels cosacs zaporoges Sinovi Bogdan Khmelnitski, havia estat esclau a Pol\xc3\xb2nia de jove per\xc3\xb2 alliberat el 1622 sent fet oficial de la gu\xc3\xa0rdia pel rei; es va establir llavors a Subotof. Czaplinski Podstaroski de Chigrin, que l\'envejava, li va confiscar la propietat i va ultratjar a la seva dona empresonant al fill; Khmelnitski va apel\xc2\xb7lar a la Dieta polonesa que li va donar com a compensaci\xc3\xb3 uns diners el que es va prendre com un insult; es va dirigir al Dni\xc3\xa8ster on era prou conegut i va explicar el que passava i fou elegit hetman dels cosacs zaporoges; el primer que va fer fou matar a tots els polonesos al seu abast; es va aliar als cosacs dels Don (el subsidi que pagava Pol\xc3\xb2nia a aquestos, s\'havia retardat) i va fer una proclama a tots els cosacs per defensar els seus drets i als camperols a trencar les cadenes de la servitud; els polonesos el van atacar per\xc3\xb2 amb suport dels t\xc3\xa0tars els va derrotar a la batalla de Sheldawoda a la riba del Sheshkoi; els que no van morir foren fets presoners i portats com esclaus a Crimea._NEWLINE_Khmelnitski va marxar contra el principal ex\xc3\xa8rcit polon\xc3\xa8s (cinc mil homes) amb les seves forces que eren uns sis mil; sorpresos els polonesos en una situaci\xc3\xb3 dolenta en zona pantanosa, es van haver de rendir als t\xc3\xa0tars. Es van iniciar converses de pau que no van reeixir i els cosacs i t\xc3\xa0tars van tornar a atacar les zones frontereres poloneses: sobtadament van apar\xc3\xa8ixer a Poliaska que van ocupar. Khmelnitski va aconseguir diversos \xc3\xa8xits i va arribar a reunir un ex\xc3\xa8rcit de 300.000 homes entre t\xc3\xa0tars, cosacs i camperols revoltats; llavors va entrar a Lemberg i a la fortalesa de Barasa i va imposar contribucions a diverses ciutats; despr\xc3\xa9s va anar a K\xc3\xadev on diversos notables li van retre homenatge i fou anomenat "alliberador" i "general\xc3\xadssim". Havent mort el rei polon\xc3\xa8s Vladislau, la Dieta va elegir a Joan Casimir que havia estat diplom\xc3\xa0tic, presoner franc\xc3\xa8s, jesu\xc3\xafta, i cardenal. Immediatament va intentar arranjar la pau; al mateix temps Pol\xc3\xb2nia i R\xc3\xbassia es queixaven a la Porta dels atacs t\xc3\xa0tars (1646) i el govern otom\xc3\xa0 va fer alliberar a 8.000 presoners dels t\xc3\xa0tars, la majoria russos._NEWLINE_El sult\xc3\xa0 encoratjava de fet la revolta cosaca; els hospodars de Mold\xc3\xa0via i Val\xc3\xa0quia i els nogais de Bessar\xc3\xa0bia enviaven ambaixadors a Khmelnitski; el sult\xc3\xa0 va ordenar als paix\xc3\xa0 de Silistria i al khan de Crimea d\'ajudar-lo. El khan va reunir el 1649 unes forces de 100.000 homes que es van unir a 200.000 cosacs i camperols i van atacar Zbaras; la batalla contra els polonesos no va tenir guanyador clar i la ciutat va resistir; es van obrir negociacions i es va pactar una treva; un tractat separat es va fer entre Pol\xc3\xb2nia i el khan al qual els polonesos anomenaven "khan de les grans hordes dels circassians, nogais, petiorians, perekopians i t\xc3\xa0tars de Crimea"; en el tractat Pol\xc3\xb2nia pagaria als t\xc3\xa0tars un tribut anual de 300.000 florins, i amnistiaria als cosacs presoners; als cosacs els restablia tots els seus privilegis; pel seu costat Crimea renunciava a atacar Pol\xc3\xb2nia. Els cosacs havien obtingut el dret de conservar la seva religi\xc3\xb3 i que el palat\xc3\xad de Kiev seria un grec ortodox, per\xc3\xb2 el regne polon\xc3\xa8s no estava disposat a complir els acords._NEWLINE_Els cosacs van seguir cooperant amb els t\xc3\xa0tars; un contingent cosac va ajudar al khan en la seva guerra victoriosa a Circ\xc3\xa0ssia i despr\xc3\xa9s en el conflicte de Crimea amb R\xc3\xbassia; despr\xc3\xa9s va seguir un conflicte del hetman amb l\'hospodar de Mold\xc3\xa0via en qu\xc3\xa8 els t\xc3\xa0tars el van ajudar i van rebre una compensaci\xc3\xb3 en diners. Llavors van intervenir els polonesos que van reunir un ex\xc3\xa8rcit de 300.000 homes incloent contingents del seu feudatari, el duc de Curl\xc3\xa0ndia, i del marcgravi de Brandenburg; els cosacs i t\xc3\xa0tars van reunir una for\xc3\xa7a similar; els dos ex\xc3\xa8rcits es van trobar a Berester al Stira i els poloneses van obtenir la vict\xc3\xb2ria. El khan i Khmelnitski van fugir i l\'estendard del primer fou capturat; aix\xc3\xb2 va portar a un conflicte de retrets entre els dos derrotats i el khan va fer presoner al hetman i va planejar entregar-lo a Pol\xc3\xb2nia a canvi dels t\xc3\xa0tars presoners (entre els quals diversos pr\xc3\xadnceps i notables). Els cosacs pel seu costat foren assetjats a una zona pantanosa i van haver de demanar el perd\xc3\xb3 que els fou ofert sota unes condicions que no van acceptar i finalment els que no van poder fugir foren aniquilats. El hetman fou alliberat pel khan a canvi d\'un rescat i va reagrupar als cosacs fent un tractat amb Pol\xc3\xb2nia que era menys dur que les condicions que s\'havia proposat als cosacs doncs els permetia tenir 20.000 homes en armes (abans 12.000) i els reconeixia els palatinats de Kiev, Braklaf i Txernigof, i podien conservar la religi\xc3\xb3 grega. Els cosacs van comen\xc3\xa7ar a emigrar a l\'est del Dnieper (zona deshabitada per\xc3\xb2 reclamada per R\xc3\xbassia) i van formar cinc agrupacions cosaques (Aktirka, Karkof, Isium, Sumi i Ostrogoisk)._NEWLINE_La pau entre Pol\xc3\xb2nia i els cosacs era poc m\xc3\xa9s que una treva ramada i la guerra va tornar a esclatar; els cosacs es van aliar com abans als t\xc3\xa0tars i es va lliurar una gran batalla a Schwanez; aquesta vegada cosacs i t\xc3\xa0tars van aconseguir la vict\xc3\xb2ria; el rei polon\xc3\xa8s va haver de pagar rescat al khan t\xc3\xa0tar. Von Hammer explica que el 1653 l\'ex\xc3\xa8rcit polon\xc3\xa8s comptava amb 20.000 alemanys i que els t\xc3\xa0tars van anar a trobar aquest ex\xc3\xa8rcit passant per Frengkerman, creuant el Dni\xc3\xa8per (en t\xc3\xa0tar usu o uzes) i es va dirigir cap al Buh Occidental, rebent all\xc3\xad diversos honors del sult\xc3\xa0 otom\xc3\xa0; els t\xc3\xa0tars van assolar el pa\xc3\xads fins a Bar i Kaminetz i hi va haver diversos enfrontaments fins que l\'hivern va posar fi als xocs i el khan va oferir condicions de pau als polonesos fent-se una confer\xc3\xa8ncia de pau a Kaminetz i arribant-se a un acord (es creu que Pol\xc3\xb2nia es va obligar a fer la guerra a R\xc3\xbassia en alian\xc3\xa7a amb el khan) si b\xc3\xa9 els t\xc3\xa0tars no el van respectar i van fer saquejos fora de control que van afectar a la ciutat de Constantinov i altres pobles m\xc3\xa9s petits entre el Dni\xc3\xa8ster i el Sireth. Les fonts poloneses diuen que els t\xc3\xa0tars es van emportar m\xc3\xa9s de 500 presoners; els saquejos van afectar fins i tot a terres dels seus aliats cosacs._NEWLINE_L\'alian\xc3\xa7a polonesa-t\xc3\xa0rtara era un perill per Khmelnitski i els cosacs van optar per posar-se sota protecci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia. Per un tractat signat a Pereislav el 6 de gener de 1654 els cosacs van transferir la seva submissi\xc3\xb3 a R\xc3\xbassia a canvi de preservar els privilegis i que el metropolit\xc3\xa0 de Moscou no tindria autoritat sobre ells, podrien traficar amb begudes alcoh\xc3\xb2liques (cervesa, hidromel i brandi i tindrien dret a elegir al seu propi hetman (que seria confirmat pel tsar); a m\xc3\xa9s no podrien asilar a refugiats russos i aportarien un contingent de soldats al tsar de 60.000 homes._NEWLINE_Islam III Giray va morir el juliol de 1654. La Porta el va succeir restablint al seu germ\xc3\xa0 Mehmed IV Giray.'