b"\n_START_ARTICLE_\nMieres (Ast\xc3\xbaries)\n_START_SECTION_\nRius\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal riu de Mieres \xc3\xa9s el riu Caudal, que neix de la conflu\xc3\xa8ncia dels rius \xe1\xb8\xb6\xe1\xb8\xb7ena i Ayer a l'altura de Ujo, i travessa el concejo de nord a sud. En aquest riu aboquen les seves aig\xc3\xbces diversos rierols d'escassa import\xc3\xa0ncia, com el Dur\xc3\xb3, el Tur\xc3\xb3n, el San Juan i el Valdecuna, entre altres. El Caudal \xc3\xa9s afluent, al seu torn, del riu Nal\xc3\xb3n, al que aboca les seves aig\xc3\xbces a Soto de Ribera, en el concejo de Ribera de Dalt.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia humana a Mieres data de temps prehist\xc3\xb2rics. Existeixen diversos t\xc3\xbamuls i castros en el concejo que confirmen la pres\xc3\xa8ncia de poblaci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona anterior a l'ocupaci\xc3\xb3 romana. No obstant aix\xc3\xb2, la primeres not\xc3\xadcies hist\xc3\xb2riques importants sobre aquest municipi es refereixen a la pres\xc3\xa8ncia de Roma. La import\xc3\xa0ncia que va tenir aquesta pres\xc3\xa8ncia a Mieres encara no ha pogut ser determinada, ja que les restes arqueol\xc3\xb2giques que es conserven s\xc3\xb3n insuficients per a aix\xc3\xb2._NEWLINE_La inscripci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s rellevant de l'\xc3\xa8poca que s'ha trobat en aquest concejo \xc3\xa9s la coneguda com Lucius Corona Severus, dedicada a la mem\xc3\xb2ria d'un soldat de la Legio VII Gemina i descoberta a Ujo en 1870. Es conserva en el museu arqueol\xc3\xb2gic d'Oviedo, al costat d'altres peces importants com l'ara de Nimmedo i l'aixovar funerari de Sulpici \xc3\x9arsul, ambdues trobades tamb\xc3\xa9 a Ujo. Se sap que Mieres va ser per als romans un important lloc de passada entre Ast\xc3\xbaries i l'altipl\xc3\xa0. Segons estudis del professor Juan Ur\xc3\xada R\xc3\xadu, la via romana que unia Legio (Le\xc3\xb3n) amb Lucus Asturum (Lugo de Llanera) travessava Mieres i Ujo. _NEWLINE_No s'ha trobat resta algun de l'\xc3\xa8poca visigoda en el concejo. \xc3\x89s a partir de mitjans del segle IX quan comen\xc3\xa7a a apar\xc3\xa8ixer el nom de Mieres amb relativa freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia en els documents de l'\xc3\xa8poca. En aquest segle ja es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia de l'exist\xc3\xa8ncia d'alguns petits nuclis de poblaci\xc3\xb3 en el territori del concejo, en l'entorn de diverses posades i esgl\xc3\xa9sies._NEWLINE_En l'any 857, Ordoni I, rei d'Ast\xc3\xbaries, fa una donaci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de San Juan, en les proximitats del ric Ayer, a l'esgl\xc3\xa9sia de San Salvador d'Oviedo i, tres anys m\xc3\xa9s tard, el mateix monarca fa una donaci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Eulalia de Ujo al bisbe de Lle\xc3\xb3, Frumini. En 1103, Alfons VI de Castella dona a l'esgl\xc3\xa9sia de San Salvador d'Oviedo la vila de Ba\xc3\xad\xc3\xb1a, amb la condici\xc3\xb3 d'edificar en el mont Copi\xc3\xa1n un refugi. Aquest refugi fou donat per Alfons VII de Castella al comte de Luna, Gonzalo Berm\xc3\xbadez, en l'any 1139. El mateix Gonzalo Berm\xc3\xbadez dona Aguilar (en el mont Copi\xc3\xa1n) i les viles de Loredo i Ba\xc3\xad\xc3\xb1a a la catedral d'Oviedo en 1143. En 1266, Alfons X de Castella atorga fur al concejo de \xe1\xb8\xb6\xe1\xb8\xb7ena, quedant inclosos els territoris de Mieres dins dels l\xc3\xadmits de \xe1\xb8\xb6\xe1\xb8\xb7ena. _NEWLINE_En l'any 1447, el pr\xc3\xadncep d'Ast\xc3\xbaries, Enric IV de Castella, conced\xc3\xad als habitants d'Oviedo l'exempci\xc3\xb3 de tot impost de tr\xc3\xa0nsit. Aquesta mesura seria mal acollida pels \xc2\xabportazgueros\xc2\xbb de Mieres, que veurien redu\xc3\xafts els seus ingressos, motiu pel qual va haver diversos conflictes que durarien fins a principis del segle XVI. Mieres va figurar des de l'Edat Mitjana en la ruta jacobea, sent un important lloc de passada per als pelegrins que es dirigirien cap a Santiago de Compostel\xc2\xb7la fent aturada a Oviedo. D'aqu\xc3\xad el nom del seu capital: Mieres del Camino. _NEWLINE_Durant la Guerra d'Independ\xc3\xa8ncia, el mierenc Fernando de Cos\xc3\xado organitza les primers escamots, que al costat de les tropes del brigadier Manglano combaten a l'ex\xc3\xa8rcit napole\xc3\xb2nic i li fan retrocedir cap a Lle\xc3\xb3. En 1836, durant el regnat de Maria Cristina, Mieres es constitu\xc3\xad com ajuntament independent del de \xe1\xb8\xb6\xe1\xb8\xb7ena, ja que la uni\xc3\xb3 d'aquests dos concejos mai havia arribat a efectuar-se de facto. A mitjan segle XIX, s'establix a Mieres l\xe2\x80\x99Asturian Mining Company empresa minera de capital angl\xc3\xa8s, i l'empresari franc\xc3\xa8s Numa Guilhou funda F\xc3\xa0brica de Mieres, el que provocar\xc3\xa0 que el concejo passada d'una economia predominantment agr\xc3\xa0ria i ramadera a ser un dels principals centres industrials de l'\xc3\xa8poca, el que produir\xc3\xa0 grans canvis pol\xc3\xadtics i socials en tot el concejo._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 de la ind\xc3\xbastria mierense arriba al seu punt \xc3\xa0lgid durant el primer ter\xc3\xa7 del segle XX, el que provocaria un gran augment de la poblaci\xc3\xb3 i, parell a aix\xc3\xb2, la formaci\xc3\xb3 de les primeres associacions obreres del concejo, com la Joventut Socialista de Mieres (1905). Els conflictes laborals m\xc3\xa9s importants van succeir a les vagues de 1906 i 1917, ambdues sufocades amb una fort\xc3\xadssima repressi\xc3\xb3 i gran quantitat d'acomiadaments. _NEWLINE_Durant la revoluci\xc3\xb3 de 1934, Mieres va ser un dels principals centres revolucionaris. Els obrers van assaltar les casernes de les forces de seguretat i es van organitzar per a prendre la ciutat d'Oviedo. Molts van ser empresonats o van morir en la repressi\xc3\xb3 portada a terme pel govern de la rep\xc3\xbablica. Durant la guerra civil, el municipi va formar part del b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0, sent els treballadors l'espina dorsal de la lluita contra l'ex\xc3\xa8rcit nacional. Mieres va ser presa en 1937, com la resta del front asturi\xc3\xa0. _NEWLINE_El teixit industrial va ser recuperant el pols despr\xc3\xa9s de la postguerra per\xc3\xb2, a partir dels anys seixanta, la sider\xc3\xbargia i la mineria entren en declivi, ja que F\xc3\xa0brica de Mieres fou desmantellada i l'extracci\xc3\xb3 del carb\xc3\xb3 es mostra pr\xc3\xa0cticament inviable, cosa que provoca el tancament de moltes mines i la conseg\xc3\xbcent p\xc3\xa8rdua d'ocupacions. Aquest declivi va provocar efectes econ\xc3\xb2mics i demogr\xc3\xa0fics molt negatius per al concejo, efectes que encara s'intenten contrarestar en l'actualitat._NEWLINE_Actualment tenen plantes al concejo importants ind\xc3\xbastres. Multinacionals com Rioglass o Thyssen i empresrs espanyoles com Duro Felguera.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nAl concejo s'elabora el formatge d'Urbi\xc3\xa9s, conegut com a un dels formatges m\xc3\xa9s forts de tota Ast\xc3\xbaries. Tamb\xc3\xa9, com a la resta de la Comunitat la sidra \xc3\xa9s un element fonamental en la seva gastronomia.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nEl concejo de Mieres \xc3\xa9s travessat per la l\xc3\xadnia Gij\xc3\xb3n - Madrid de RENFE, amb parada a Ujo, Santullano, Mieres del Camino, Abla\xc3\xb1a i La Pereda, corresponents a la l\xc3\xadnia C-1 de rodalia, que uneix Gij\xc3\xb3n amb Puente de los Fierros. _NEWLINE_Passa tamb\xc3\xa9 per aquest concejo la l\xc3\xadnia F8 de FEVE (Trubia - Collanzo), amb desocupada en les localitats de Santa Cruz, Ujo, Figaredo, Mieres del Camino, Abla\xc3\xb1a, La Pereda i Bai\xc3\xb1a. _NEWLINE_A l'estaci\xc3\xb3 de Mieres-Puente realitzen parades els trens de llarg recorregut (RENFE Grans L\xc3\xadnies) amb destinaci\xc3\xb3 o procedents de Madrid, Barcelona, Alacant i Lle\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCarretera\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals accessos per carretera s\xc3\xb3n per l'autopista A-66 des d'Oviedo o Lle\xc3\xb3 i l'autovia AS-1 (m\xc3\xa9s coneguda com a Autovia Minera) des de Gij\xc3\xb3n, La Pola Siero o Llangr\xc3\xa9u. \xc3\x89s possible accedir a Mieres amb autob\xc3\xbas interurb\xc3\xa0 des de les localitats d'Oviedo, Gij\xc3\xb3n, Sama i La Felguera, i des de Madrid i Sevilla en autobusos de llarg recorregut.\n_START_SECTION_\nQu\xc3\xa8 visitar\n_START_PARAGRAPH_\nEn la capital del concejo, Mieres del Camino, una cita imprescindible \xc3\xa9s la pla\xc3\xa7a de Requejo, lloc on es troba el monument al Escanciaor de Sidra. En qualsevol de les sidreries d'aquesta pla\xc3\xa7a es poden prendre unes ampolles de la beguda t\xc3\xadpica asturiana. La vall de Valdecuna, prop de la capital del concejo, presenta un bell paisatge i acull la festa dels m\xc3\xa0rtirs el 27 de setembre, t\xc3\xadpica romeria asturiana."