b'\n_START_ARTICLE_\nComptabilitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa comptabilitat \xc3\xa9s el sistema ordenat mitjan\xc3\xa7ant els principis comptables de comptes (representacions de successos econ\xc3\xb2mics en l\'empresa) que serveix per a observar la realitat econ\xc3\xb2mica d\'una entitat econ\xc3\xb2mica i les variacions que es produeixin. Una altra accepci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s complexa i utilitarista fora que la comptabilitat \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s de manteniment, auditoria i processament de la informaci\xc3\xb3 financera amb finalitat mercantil. \xc3\x89s un conjunt de t\xc3\xa8cniques que s\'utilitzen per a produir sistem\xc3\xa0ticament i estructuradament la informaci\xc3\xb3 quantitativa expressada en unitats monet\xc3\xa0ries (qualsevol moneda de curs legal) de les transaccions que realitza una entitat econ\xc3\xb2mica i de certs esdeveniments econ\xc3\xb2mics quantificables que l\'afecten, a fi de facilitar als diversos interessats el prendre decisions en relaci\xc3\xb3 amb aquesta entitat econ\xc3\xb2mica. _NEWLINE_En el cor de la moderna comptabilitat es troba el sistema de partida doble. Aquest sistema implica el realitzar almenys dues entrades (o assentaments) per a cada transacci\xc3\xb3: un c\xc3\xa0rrec en un compte i el corresponent abonament en altre compte. La suma del deure (d\xc3\xa8bit) ha de ser sempre igual a la suma de l\'haver (cr\xc3\xa8dit). Aix\xc3\xb2 proporciona un sistema senzill per a detectar errors. Aquest sistema va ser utilitzat per primera vegada en l\'Europa medieval. D\'acord amb les cr\xc3\xadtiques a les pr\xc3\xa0ctiques de comptabilitat est\xc3\xa0ndard, aquesta ha canviat lleugerament des de llavors. S\'han dut a terme mesures de reforma comptable en cada generaci\xc3\xb3 per a tractar que la comptabilitat fos rellevant per al capital o la capacitat de producci\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, no han canviat els principis b\xc3\xa0sics, que se suposa que s\xc3\xb3n independents de l\'economia.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa disciplina de la comptabilitat, sobre una base cient\xc3\xadfica, va tenir la seva primera manifestaci\xc3\xb3 escrita amb la publicaci\xc3\xb3 a Ven\xc3\xa8cia, Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia, en 1494, de la coneguda obra Summa de Arithmetica, Geometria, Proportioni i Proportionalita de Luca Pacioli (1445-1517) l\'autor, tamb\xc3\xa9 conegut com a Fra Lucca de Borgo Snacti Sepulchri va dedicar trenta-sis cap\xc3\xadtols de la seva obra a la descripci\xc3\xb3 dels m\xc3\xa8todes comptables empleats pels principals i grans comerciants venecians. L\'autor dedica a m\xc3\xa9s part dels seus treballs a la descripci\xc3\xb3 d\'altres usos mercantils, tals com contractes de societat, el cobrament d\'interessos i l\'ocupaci\xc3\xb3 de les lletres de canvi. Segons Pacioli les anotacions en el llibre Diari consten de dues parts clarament diferenciades: una comen\xc3\xa7ant amb la paraula \xc2\xabper\xc2\xbb (el d\xc3\xa8bit de l\'assentament) i l\'altra amb la paraula \xc2\xaba\xc2\xbb (l\'haver de l\'assentament comptable), antecedent del model d\'assentament comptable tradicional. At\xc3\xa8s que en aquella \xc3\xa8poca no era costum la utilitzaci\xc3\xb3 del balan\xc3\xa7 de situaci\xc3\xb3, nom\xc3\xa9s descriu els usos en l\'elaboraci\xc3\xb3 del balan\xc3\xa7 de comprovaci\xc3\xb3 de sumes i saldos, que era utilitzat en esgotar-se les p\xc3\xa0gines del llibre major. La traducci\xc3\xb3 a l\'angl\xc3\xa8s va ser publicada a Londres per John Gouge o Gough el 1543. Es descriu com A profitable treatyce (Un tractat profit\xc3\xb3s), tamb\xc3\xa9 denominat \xc2\xabL\'Instrument o Llibre per a aprendre el bon ordre de portan\xc3\xa7a del fam\xc3\xb3s coneixement\xc2\xbb anomenat en llat\xc3\xad \xc2\xabDare et Habere\xc2\xbb. _NEWLINE_El 1588 John Mellis, de Southwark, va publicar un petit llibre on afirma "S\xc3\xb3c el renovador i revividor d\'una antiga c\xc3\xb2pia publicada aqu\xc3\xad a Londres el 14 d\'agost de 1543". John Mellis es refereix al fet que els principis de comptabilitat que explica (que \xc3\xa9s un sistema simple de partida doble) segueix "la forma de Ven\xc3\xa8cia."\n_START_SECTION_\nObjectiu de la comptabilitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa Comptabilitat t\xc3\xa9 un objectiu: Donar la informaci\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria per a la presa correcta de decisions. La seva funci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el mesurament i registre de fets econ\xc3\xb2mics. Els fets econ\xc3\xb2mics s\xc3\xb3n les operacions que es realitzen durant el per\xc3\xadode comptable. El per\xc3\xadode comptable \xc3\xa9s aquell compr\xc3\xa8s per un any, fent una correcci\xc3\xb3 el per\xc3\xadode comptable pot ser tamb\xc3\xa9 d\'un mes, un bimestre, un trimestre o un semestre, aix\xc3\xb2 dep\xc3\xa8n del comptador que realitzi la comptabilitat i el determina quin seria el per\xc3\xadode comptable, encara que el sistema de pagaments d\'impostos \xc3\xa9s un any i molt diferent al per\xc3\xadode comptable, ja que es diu any fiscal que comen\xc3\xa7a de l\'1 de gener de xxxx al 31 de desembre de xxxx.\n_START_SECTION_\nPatrimoni net comptable\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el conjunt de b\xc3\xa9ns, drets i obligacions (deutes) expressats en unitats monet\xc3\xa0ries que es posse\xc3\xafxen en un moment determinat del temps. El valor d\'aquest patrimoni net es troba sumant per una banda els b\xc3\xa9ns i els drets (a aquesta suma se l\'anomena actiu) i restant el conjunt d\'obligacions (deutes) que t\xc3\xa9 l\'empresa (que s\xc3\xb3n anomenades passiu corrent, si es tracta de deutes a menys d\'un any, i passiu no corrent, si es tracta de deutes a m\xc3\xa9s d\'un any).\n_START_SECTION_\nLa comptabilitat a l\'estat espanyol\n_START_PARAGRAPH_\nLa compet\xc3\xa8ncia per a establir la legislaci\xc3\xb3 comptable correspon a l\'estat, b\xc3\xa9 i que la Uni\xc3\xb3 Europea ha marcat algunes pautes de converg\xc3\xa8ncia a nivell europeu. L\'organisme que regula la normativa comptable a Espanya \xc3\xa9s l\'Institut de Comptabilitat i Auditoria de Comptes (ICAC), que dep\xc3\xa8n del Ministeri d\'Economia i Hisenda._NEWLINE_Les obligacions en mat\xc3\xa8ria comptable que han de complir les PIMES i les grans empreses residents a l\'Estat Espanyol estan regulades per la legislaci\xc3\xb3 mercantil espanyola en vigor, que inclou com a disposicions m\xc3\xa9s importants el Codi de Comer\xc3\xa7, la llei de Societats de Capital, la llei de Cooperatives, la llei d\'Auditoria de Comptes i la llei de l\'impost sobre societats. El Pla General de Comptabilitat,i el Pla General de Comptabilitat de petites i mitjanes empreses aprovats pels Reials Decrets 1514 i 1515 del 16 d\'octubre de 2007 respectivament, constitueixen el desplegament reglamentari de la legislaci\xc3\xb3 mercantil en mat\xc3\xa8ria comptable pel que fa als comptes anuals individuals que obligat\xc3\xb2riament han de presentar totes les empreses cada any, i substitueixen al Pla General de Comptabilitat de l\'any 1990 aprovat pel Reial Decret 743/1990 de 20 de desembre que restar\xc3\xa0 vigent fins al 31 de desembre de 2007, aplicant-se per als exercicis econ\xc3\xb2mics que comencen a partir de l\'1 de gener de 2008 els plans de comptabilitat aprovats pels referits decrets. Posteriorment, el Reial Decret 1159/2010 de 17 de setembre, aix\xc3\xad com determinades adaptacions sectorials, han anat modificant i ampliant el Pla General de Comptabilitat de 2007. En aquest mateix sentit, l\'Institut de Comptabilitat i Auditoria de Comptes (ICAC) emet, peri\xc3\xb2dicament, interpretacions de la normativa comptable, basant-se en consultes realitzades per les empreses o les firmes d\'auditoria.'