b"\n_START_ARTICLE_\nEstat Nou (Portugal)\n_START_SECTION_\nDitadura Nacional\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del cop d'estat realitzat el 28 de maig de 1926 per part dels militars s'establ\xc3\xad una dictadura militar sota la direcci\xc3\xb3 de Jos\xc3\xa9 Mendes Cabe\xc3\xa7adas J\xc3\xbanior i Manuel de Oliveira Gomes da Costa. La Ditadura Nacional (en catal\xc3\xa0: Dictadura Nacional) va ser el nom del r\xc3\xa8gim portugu\xc3\xa8s que s'inici\xc3\xa0 a l'elecci\xc3\xb3 del President Ant\xc3\xb3nio \xc3\x93scar de Fragoso Carmona el 9 de juliol de 1926. _NEWLINE_El 5 de juliol de 1932 Ant\xc3\xb3nio de Oliveira Salazar fou nomenat Primer Ministre, i des d'aquest c\xc3\xa0rrec inici\xc3\xa0 les reformes de l'estat per aprovar la Constituci\xc3\xb3 de 1933 que provoc\xc3\xa0 el canvi de nom del r\xc3\xa8gim, que a partir d'aquell moment pass\xc3\xa0 a denominar-se Estat Nou i establ\xc3\xad un r\xc3\xa8gim dictatorial feixista.\n_START_SECTION_\nEstabliment de l'Estat Nou\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l'aprovaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 portuguesa de 1933 s'establ\xc3\xad un sistema autoritari, corporativista, conservador, tradicionalista, colonialista, nacionalista, antiliberal, antiparlamentarista, anticomunista, antidem\xc3\xb2crata i repressiu institu\xc3\xaft sota la direcci\xc3\xb3 d'Ant\xc3\xb3nio de Oliveira Salazar, un conservador i tradicionalista molt influenciat per Charles Maurras i per les enc\xc3\xadcliques del papa Lle\xc3\xb3 XIII. El r\xc3\xa8gim es bas\xc3\xa0 i recolz\xc3\xa0 en la censura, la propaganda, les organitzacions juvenils (Mocidade Portuguesa) i paramilitars (Legi\xc3\xb3 Portuguesa), en el culte al Cap d'Estat i en la ideologia cat\xc3\xb2lica. _NEWLINE_L'Estat Nou present\xc3\xa0 molts aspectes semblants als r\xc3\xa8gims institu\xc3\xafts per Benito Mussolini a It\xc3\xa0lia i per Adolf Hitler a Alemanya, per\xc3\xb2 sol considerar-se que aquest Estat no va ser veritablement un r\xc3\xa8gim feixista per la falta d'un moviment feixista de masses aut\xc3\xb2nom i perqu\xc3\xa8 Salazar apreciava el tradicionalisme cat\xc3\xb2lic i desconfiava del car\xc3\xa0cter modernista i pag\xc3\xa0 dels feixismes. Es pot dir que \xc3\xa9s un r\xc3\xa8gim pseudo-feixista o millor dit, un r\xc3\xa8gim autoritari i corporatiu d'inspiraci\xc3\xb3 integrista i feixista.\n_START_SECTION_\nFuncions del Govern\n_START_PARAGRAPH_\nContrari al liberalisme pol\xc3\xadtic, el funcionament del nou Estat compt\xc3\xa0 amb l'exist\xc3\xa8ncia d'una Assemblea Nacional (amb funcions legislatives) i d'una Cambra Corporativa (amb funcions merament consultives) amb alguna llibertat d'expressi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 representant tot just als sectors que donaven suport al r\xc3\xa8gim. Aquesta representaci\xc3\xb3 estava garantida mitjan\xc3\xa7ant la Uni\xc3\xa3o Nacional, partit pol\xc3\xadtic \xc3\xbanic fundat per Salazar l'any 1931, i que posteriorment ser\xc3\xa0 anomenat Acci\xc3\xb3 Nacional Popular. En aquest r\xc3\xa8gim el Govern t\xc3\xa9 el poder executiu i legislatiu (pot decretar decrets-llei que se sobreposen a les lleis aprovades per l'Assemblea Nacional), i alhora els poders del Govern estan fortament centralitzats i refor\xc3\xa7ats en les mans del President del Consell de Ministres, ja que era ell qui decidia els destins de l'Estat. El President de la Rep\xc3\xbablica t\xc3\xa9 funcions merament cerimonials i d'elecci\xc3\xb3 i substituci\xc3\xb3 del President del Consell de Ministres, per\xc3\xb2 aquest poder mai va ser utilitzat perqu\xc3\xa8 el c\xc3\xa0rrec de President fou sempre ocupat per un partidari de la Uni\xc3\xa3o Nacional i fidel al President del Consell de Ministres. _NEWLINE_L'establiment de la Policia Internacional de Defensa de l'Estat (PIDE), omnipresent i garant del poder, aconsegu\xc3\xad reprimir d'acord amb criteris de selectivitat, i mai responsabilitzant-se dels crims de masses, la societat portuguesa sembrant terror, por i silencia entre aquesta societat protegint al r\xc3\xa8gim de l'oposici\xc3\xb3. Els opositors eren interrogats, torturats i duts en presons (especialment les presons de Peniche i de Caixas) i camps de concentraci\xc3\xb3 (Tarrafal).\n_START_SECTION_\nNacionalisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema educatiu estava controlat (una educaci\xc3\xb3 nacionalista i ideol\xc3\xb2gica) i centrat en l'exaltaci\xc3\xb3 dels valors nacionals (el passat hist\xc3\xb2ric, el gran imperi colonial portugu\xc3\xa8s, la religi\xc3\xb3, la tradici\xc3\xb3, els costums...), en l'ensenyament i difusi\xc3\xb3 de la ideologia estatal als joves; i temia a les persones amb corrents pol\xc3\xadtics diferents amb un nivell educatiu alt._NEWLINE_Establ\xc3\xad un projecte nacionalista i colonial que va voler mantenir a l'ombra de la bandera portuguesa vasts territoris dispersos per diversos continents, per\xc3\xb2 rebutjant la idea de la conquesta de nous territoris (al contrari de l'expansionisme nazi o itali\xc3\xa0). Aix\xc3\xad mateix fou v\xc3\xadctima de la pol\xc3\xadtica de conquesta aliena (com en el cas del Timor Portugu\xc3\xa8s) i en el qual radic\xc3\xa0 el manteniment d'una llarga guerra colonial iniciada el 1961, una de les causes del desgast i caiguda del r\xc3\xa8gim, per a protegir els seus territoris. _NEWLINE_El r\xc3\xa8gim era extremament cautel\xc3\xb3s en les relacions diplom\xc3\xa0tiques, principalment durant la d\xc3\xa8cada del 1930 i 1940, que dugu\xc3\xa9 a Salazar, d'una banda, a signar un pacte amb la ve\xc3\xafna Espanya franquista i, per un altre, a bascular entre l'Eix (compost per dictadures) i els Aliats (compostos per democr\xc3\xa0cies i per la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica) durant la Segona Guerra Mundial. _NEWLINE_De clara tend\xc3\xa8ncia anticomunista, durant la Guerra Freda fou un aliat dels Estats Units d'Am\xc3\xa8rica i ingress\xc3\xa0 a l'OTAN el 1949. L'any 1955 ingress\xc3\xa0 a l'ONU.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEstabl\xc3\xad una economia capitalista controlada i regulada per cartels, afavoridor dels grans privilegis, constitu\xc3\xafts i supervisats pel govern, recel\xc3\xb3s de la innovaci\xc3\xb3 i el desenvolupament, que solament admetr\xc3\xa0 l'obertura de l'economia i l'entrada regulada de capitals estrangers en una fase tardana de la hist\xc3\xb2ria del r\xc3\xa8gim, durant la d\xc3\xa8cada del 1950, desenvolupant les infraestructures p\xc3\xbabliques (es construiran autopistes, vies f\xc3\xa8rries, ponts, escoles...) i l'economia portuguesa (principalment la ind\xc3\xbastria qu\xc3\xadmica i del metall, el turisme, els transports i el sector energ\xc3\xa8tic). L'any 1959 Portugal ingress\xc3\xa0 a l'Associaci\xc3\xb3 Europea de Lliure Comer\xc3\xa7 (EFTA)."