b'\n_START_ARTICLE_\nLa Mora\xc3\xb1a\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de la Comarca\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la despoblaci\xc3\xb3 produ\xc3\xafda des de la invasi\xc3\xb3 \xc3\xa0rab, la volta a la seva repoblaci\xc3\xb3 ve de la m\xc3\xa0 de grups moss\xc3\xa0rabs i muladins que des de la segona meitat del segle X i tot el segle XI van establint-se en aquesta comarca, part de les extremadures castellanes, i zona de clara inestabilitat pol\xc3\xadtica fins a la reconquesta de Toledo en 1085. _NEWLINE_El terme La Mora\xc3\xb1a, fa refer\xc3\xa8ncia a la condici\xc3\xb3 de mauri o moro en la cultura \xc3\xa0rab. Aquests pobladors si b\xc3\xa9 mantenen en la seva majoria la religi\xc3\xb3 cristiana, presenten elements aglutinants puix que usen indistintament la llengua llatina-roman\xc3\xa7 i l\'\xc3\xa0rab, igualment i en aquest sentit van conservar la seva cultura rom\xc3\xa0-visig\xc3\xb2tica, per\xc3\xb2 amb importants elements \xc3\xa0rabs. \xc3\x89s a partir de la citada reconquesta de Toledo en 1085 i la consolidaci\xc3\xb3 de les extremadures castellanes, quan a trav\xc3\xa9s dels consells de vila i terra es va repoblant la comarca amb emigrants d\'altres parts del nord de la pen\xc3\xadnsula.\n_START_SECTION_\nMedi\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa9s mediterrani continentalitzat (Csb en classificaci\xc3\xb3 clim\xc3\xa0tica de K\xc3\xb6ppen) amb hiverns freds (m\xc3\xadnimes de -15C\xc2\xba) i estius curts i temperats-c\xc3\xa0lids (m\xc3\xa0ximes 35C\xc2\xba), les precipitacions s\'estableixen en l\'\xc3\xa0mbit d\'entre 450 i 650 mm anuals, amb precipitacions m\xc3\xa9s abundants a la tardor i primavera i un per\xc3\xadode sec que va entre 2 i 3 mesos. Es poden marcar tres territoris dintre de la comarca de La Mora\xc3\xb1a, al nord la Terra d\'Ar\xc3\xa9valo. Entre el riu Arevalillo i la prov\xc3\xadncia de Salamanca (La Mora\xc3\xb1a Occidental) i entre el riu Arevalillo i la prov\xc3\xadncia de Seg\xc3\xb2via (La Mora\xc3\xb1a Oriental), aquesta \xc3\xbaltima travessada pels rius Adaja i Voltoya, amb major superf\xc3\xadcie de bosc pineda i menor regadiu, aquest \xc3\xbaltim concentrat en major mesura en les anteriors unitats geogr\xc3\xa0fiques. _NEWLINE_La seva altitud mitjana sobre el nivell del mar \xc3\xa9s d\'uns 900 metres. La seva pertinen\xc3\xa7a geogr\xc3\xa0fica a l\'Altipl\xc3\xa0 Nord s\'evidencia en el seu paisatge sedimentari, predominantment pla. Les seves terres uniformes, esquitxades per algunes fites i pujols aix\xc3\xad com algunes valls i lavajos, en les quals tradicionalment s\'alternava el cultiu del cereal i dels llegums amb els ramats d\'ovelles, s\xc3\xb3n tan sols alterades per la pres\xc3\xa8ncia del riu Adaja i els seus petits afluents, que travessen aquesta comarca i proporcionen zones boscoses i humides, que se sumen al salpiqueo de bosquetes illes i pinedes. La massa forestal m\xc3\xa9s densa es troba en el marge esquerre del riu Adaja entre Villanueva de G\xc3\xb3mez i Ar\xc3\xa9valo amb una longitud propera als 30 quil\xc3\xb2metres. L\'economia de la comarca \xc3\xa9s, principalment, agr\xc3\xadcola._NEWLINE_Durant el segle XX, el tradicional paisatge cerealista es va anar transformant en una alternan\xc3\xa7a de cultius de sec\xc3\xa0 i regadiu, gr\xc3\xa0cies a les perforacions que van permetre l\'extracci\xc3\xb3 de l\'aigua dels aq\xc3\xbc\xc3\xadfers subterranis. L\'aparici\xc3\xb3 de cultius de regadiu aliens a la regi\xc3\xb3 (remolatxa sucrera, principalment) va transformar l\'economia de la comarca, i la seva proliferaci\xc3\xb3 va agreujar el problema de la pertina\xc3\xa7 sequera, que es veu b\xc3\xa9 reflectida en l\'esc\xc3\xa0s o inexistent cabal dels seus rius. La comarca est\xc3\xa0 plagada de petits municipis compactes, separats habitualment una mitjana de 5 km. Aquests municipis posse\xc3\xafxen excel\xc2\xb7lents peces d\'arquitectura rom\xc3\xa0nic-mud\xc3\xa8jar. Tres bons representants d\'aquest estil mora\xc3\xb1\xc3\xa8s s\xc3\xb3n els temples de San Nicol\xc3\xa1s de Bari a Madrigal de las Altas Torres, l\'esgl\xc3\xa9sia de La Lugareja a Ar\xc3\xa9valo, i les esgl\xc3\xa9sies parroquials de Donvidas, Narros del Castillo, Horcajo de las Torres i Palacios Rubios. Per la seva import\xc3\xa0ncia ornitol\xc3\xb2gica est\xc3\xa0 en ple cor de la Zona d\'especial protecci\xc3\xb3 per a les aus (ZEPA) de "Tierra de Campi\xc3\xb1as", una de les m\xc3\xa9s grans d\'Europa, per la seva riquesa en aus estep\xc3\xa0ries com l\'otis tarda.'