b"\n_START_ARTICLE_\nArles\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xa8s que les documentacions m\xc3\xa9s antigues donen la forma Arulas, Joan Coromines explica l'origen del top\xc3\xb2nim Arles a partir del diminutiu en -ula del mot llat\xc3\xad ara (altar), explicable per l'abundor de petits llocs de culte tant en l'antiguitat romana, a l'entorn de les termes de la zona, com en l'alta edat mitjana, amb la implantaci\xc3\xb3 del cristianisme.\n_START_SECTION_\nLa vila d'Arles\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila d'Arles deu els seus or\xc3\xadgens al petit agrupament creat a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Esteve d'Arles, per\xc3\xb2 aviat, amb el trasllat del monestir des del seu empla\xc3\xa7ament original, als Banys d'Arles, a la plana contigua a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve, l'abadia de Santa Maria d'Arles va esdevenir el centre a l'entorn del qual s'an\xc3\xa0 aglutinant la poblaci\xc3\xb3, que ja al segle XIII era emmurallada. En \xc3\xa8poca moderna fou, a m\xc3\xa9s utilitzada com a pla\xc3\xa7a forta, atesa la proximitat de la frontera i els conflictes entre les monarquies espanyola i francesa. Est\xc3\xa0 situada en un pla a l'esquerra del Tec, en l'\xc3\xbanica zona plana de tota la comuna, d'orografia molt accidentada, al nord-est d'on el Riuferrer, o Riu Ferrer, aflueix en el Tec. En el sector nord de la vila, dins del recinte fortificat, hi ha l'antiga esgl\xc3\xa9sia parroquial del terme for\xc3\xa0 d'Arles, dedicada a Sant Salvador. Dins del nucli de poblaci\xc3\xb3 hi ha tamb\xc3\xa9 la capella de Sant Abd\xc3\xb3 i Sant Sen\xc3\xa9n._NEWLINE_El poble antic est\xc3\xa0 molt ben delimitat pel seu mateix tra\xc3\xa7at urban\xc3\xadstic. Tanmateix, al voltant del monestir de Santa Maria es dibuixa bona part de l'antiga cellera d'on sorg\xc3\xad la vila. La vila d'Arles es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a engrandir a partir dels ravals formats al llarg del cam\xc3\xad ral de Prats de Moll\xc3\xb3 a Ceret i Perpiny\xc3\xa0, com encara es pot apreciar clarament avui dia. A partir d'ells, la plana on est\xc3\xa0 situada la vila es va anar omplint de primer de ve\xc3\xafnats (el Barri d'Avall, el Barri d'Amunt, la Farga, el Mol\xc3\xad de l'Oli, Ribamala...), m\xc3\xa9s modernament d'urbanitzacions. A ran de l'extensi\xc3\xb3 de la vila enll\xc3\xa0 del recinte murat es trasllad\xc3\xa0 el cementiri vell, a prop de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Salvador, al cementiri nou actual, m\xc3\xa9s al nord-est, a la dreta de la Ribera de Bonabosc._NEWLINE_Al sud de la vila, en una zona on des de finals del segle XIX es van construir algunes vil\xc2\xb7les, hi ha la Vil\xc2\xb7la dels Indis, actual seu del govern municipal d'Arles.\n_START_SECTION_\nSant Pere de Riuferrer\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere \xc3\xa9s l'esgl\xc3\xa9sia documentada m\xc3\xa9s antigament del terme d'Arles. Tot i que \xc3\xa9s cronol\xc3\xb2gicament anterior a l'establiment del monestir de Santa Maria d'Arles, amb el pas del temps va esdevenir un priorat que en depenia. Tot i que hi ha indicis que arrib\xc3\xa0 a formar una cellera agrupada a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia, ara per ara no s'han trobat vestigis que ho corroborin. Actualment no hi ha poble en les proximitats de l'esgl\xc3\xa9sia. A Riuferrer hi ha un dels dos c\xc3\xa0mpings de la comuna. \xc3\x89s al nord-oest de la vila d'Arles.\n_START_SECTION_\nFontanills\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme de Fontanills fou comuna independent en un breu per\xc3\xadode entre la Revoluci\xc3\xb3 Francesa i el 1832, moment en qu\xc3\xa8 va ser annexada a Arles. Ocupava quasi tot l'actual terme d'Arles situat a la dreta del Tec, i un petit territori a l'esquerra a l'extrem sud-occidental del terme, on es troba Can Partera, el Mol\xc3\xad d'en Camps i el Pas del Llop, entre el riu i els actuals termes dels Banys d'Arles i de Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans. La seva esgl\xc3\xa9sia fou, molt possiblement, la de la Santa Creu de Quercorb. Era un terme sense nucli agrupat, d'h\xc3\xa0bitat dispers, situat a la dreta del Tec, a la zona muntanyosa del sud-est i est de la vila d'Arles, a l'altre costat del Tec. L'esgl\xc3\xa9sia de la Santa Creu rep el nom del desaparegut Castell de Quercorb, desaparegut.\n_START_SECTION_\nL'Alzina Rodona\n_START_PARAGRAPH_\nL'Alzina Rodona \xc3\xa9s un ve\xc3\xafnat nascut al llarg de la carretera general a partir del darrer ter\xc3\xa7 del segle XX, al l\xc3\xadmit amb els Banys d'Arles, en aquest ve\xc3\xafnat hi ha un dels dos c\xc3\xa0mpings de la comuna, aix\xc3\xad com un camp de golf.\n_START_SECTION_\nCan Partera\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el ve\xc3\xafnat m\xc3\xa9s allunyat del nucli principal de la vila d'Arles. \xc3\x89s a l'esquerra del Tec, en terres envoltades pel terme de Montferrer, al llarg de la carretera general del Vallespir en direcci\xc3\xb3 a Prats de Moll\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa Batllia d'Avall\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc3\xafnat situat al sector nord-est del terme, en el vessant occidental del territori de Fontanills, davant i a l'est del Barri d'Avall de la vila d'Arles, que \xc3\xa9s l'extrem nord-est del nucli urb\xc3\xa0 de la vila.\n_START_SECTION_\nEl Bernad\xc3\xb3, o Can Truja\n_START_PARAGRAPH_\nA l'esquerra del Tec, a prop del termenal amb Montbol\xc3\xb3 (el ter\xc3\xa7 de m\xc3\xa9s al nord-est del barri hi pertany) hi ha el ve\xc3\xafnat del Bernad\xc3\xb3, o de Can Truja.\n_START_SECTION_\nEl Pont Nou\n_START_PARAGRAPH_\nA prop del Bernad\xc3\xb3, a ponent de l'Alzina Rodona, hi ha el Pont Nou, amb un petit ve\xc3\xafnat en el seu entorn.\n_START_SECTION_\nAltres ve\xc3\xafnats\n_START_PARAGRAPH_\nAl sud-oest del terme, a la dreta del Tet, ran del C\xc3\xb2rrec de Gargam\xc3\xb3s, hi ha la masia del Mas d'en Camps, amb la capella de Sant Joan Evangelista del Mas d'en Camps. Es tracta d'una masia antigament important, amb mol\xc3\xad propi (el Mol\xc3\xad d'en Camps), a la vall del c\xc3\xb2rrec esmentat, on tamb\xc3\xa9 hi ha les masies de les Llasseres, el Boix i el Prat del Boix._NEWLINE_A prop i al sud-est d'Arles, tamb\xc3\xa9 a prop de la Santa Creu de Quercorb hi ha els ve\xc3\xafnats de la Batllia d'Amunt i la Batllia d'Avall,\n_START_SECTION_\nLes urbanitzacions m\xc3\xa9s recents\n_START_PARAGRAPH_\nEl creixement produ\xc3\xaft els darrers anys del segle XX i primers del XXI ha generat nous ve\xc3\xafnats, com a la majoria de pobles de la Catalunya del Nord. Ve\xc3\xafnats en forma d'urbanitzacions de tra\xc3\xa7at laber\xc3\xadntic, per tal que no siguin lloc de pas del gran tr\xc3\xa0nsit: el Mas d'en Pluma, Can Partera, el Pas del Llop, etc.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els masos i construccions a\xc3\xafllades del terme d'Arles es troben els masos de les Abadies, el Boix, abans el Boix del Freixe, el Bonabosc, el Calciner, o Mas del Calciner, Can Beget, Can Boixeda, Can Comes, abans Can Blanc, Can Centenac, abans Ca n'Anglada, Can Damer, Can Fort, Can Gal\xc3\xad, Can Guillat, Can Panna, Can Rigall, abans Can Torrent, Can Risan, abans Cortal d'en Rigall, Can Sorra, abans Can Cabanes, Can Tiburci, abans Mas d'en Tiburci, Can Torre, Can Truja, Can Valent, abans Cortal d'en Comalls, Can Vila, la Casa Nova (dos de diferents amb el mateix nom), la Casassa, al costat de la Central El\xc3\xa8ctrica, le Ch\xc3\xa2teau Bleu, el Clot d'en Gu\xc3\xa0rdia, Codalet, o Codalet dels Banys, el Cortal d'en Delcl\xc3\xb2s, el Cortal d'en Meler, el Cortal d'en Vila-seca, el Cortalot, abans Cortal d'en Dofiagues, Falgars, la Farga d'Arles, la Farga Nova d'en Panna, Fontanills, les Llaceres, la Llodriguera, el Mas de la Cogullada, o, simplement, la Cogullada, el Mas del Camp del Perer, el Mas del Riuferrer, o Riu Ferrer, el Mas d'en Camps, el Mas d'en Draguines, el Mas d'en Ploma, el Mas d'en Trafica, el Mas d'en Vinyes, el Mas Nou d'Eixena, el Mas Palanca, el Mol\xc3\xad d'Amunt, el Mol\xc3\xad de la Vila, el Mol\xc3\xad d'en Bius\xc3\xa0, el Mol\xc3\xad d'en Camps, dos molins anomenats tots dos el Molin\xc3\xa0s, el Molinot (mas), el Prat de del Boix, abans Cortal del Boix del Freixe, la Ri\xc3\xa0, el Ripoll, Sant Pere, abans Cortal de Sant Pere, la Senyoral, les Terrades, la Teuleria i el Vent\xc3\xb3s._NEWLINE_S\xc3\xb3n desapareguts Can Baptista, Can Gu\xc3\xa0rdia, Can Maineris, Can Mixau, el Casot d'en Blanquer, el Casot d'en Contraire, el Casot d'en Delcl\xc3\xb2s, el Casot d'en Dofiagues, el Casot d'en Lafont, el Casot d'en Noell, el Casot d'en Perer, el Casot d'en Pujada, el Casot d'en Santgerm\xc3\xa0, el Casot d'en Tell, el Cortal del Camp de l'Almoina, el Cortal del Pla de l'Om, o d'en Paraire, el Cortal d'en Baptista, el Cortal d'en Comalls, el Cortal d'en Faig, el Cortal d'en Juli\xc3\xa0, el Cortal d'en Meler (diferent de l'anterior), el Cortal d'en Nogueres, el Cortal d'en Roure, el Cortal d'en Serradell, el Martinet d'en Jaumill\xc3\xb3, el Mas de la Gu\xc3\xa0rdia, o d'en Bianya, el Mas del Fabre, el Mas del Lled\xc3\xb3, el Mas de Sant Pere, noms ja en des\xc3\xbas, Can Bi\xc3\xa0, desaparegut, i Can Rei, l'Estaci\xc3\xb3 de Jacot\xc3\xad, el Mas de la Rep\xc3\xbablica, el Mas Nou d'en Serradell i la Torre, masos en ru\xc3\xafnes i dos forns antics de cal\xc3\xa7. A m\xc3\xa9s, compartida amb els Banys d'Arles hi ha la Bateria de Santa Engr\xc3\xa0cia._NEWLINE_En el terme hi ha tres oratoris: un anomenat simplement aix\xc3\xad, Oratori, l'Oratori del Grau de les B\xc3\xa8sties i l'Oratori de Sant Abd\xc3\xb3 i Sant Sen\xc3\xa9n (un quart oratori existent, el de la Mare de D\xc3\xa9u dels Pr\xc3\xa9ssecs \xc3\xa9s al Barri d'Avall). La capella de Santa Engr\xc3\xa0cia del Pont \xc3\xa9s desapareguda. Tamb\xc3\xa9 hi ha un Pou de gel.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme d'Arles es pot descriure a partir de la divisi\xc3\xb3 en dues parts: l'esquerra i la dreta del Tec, sempre amb aquest riu com a eix principal. A l'esquerra del Tec es troben dues valls principals, la de la del Riuferrer i la de la Ribera de Bonabosc. En tots dos casos, nom\xc3\xa9s el tram final pertany al terme d'Arles, ja que el primer ve del terme de Cortsav\xc3\xad, i la segona, del de Montbol\xc3\xb3. Abans de la vall del Riuferrer arriben al Tec els c\xc3\xb2rrecs de la Font del Pont, de la Pedramala, de la Barda i de la Coma del Forn, a la zona de Can Partera._NEWLINE_Dins del terme d'Arles, el Riuferrer, o Riu Ferrer, rep per l'esquerra, de nord-oest a sud-est, la Ribera del Freixe, que hi aporta els c\xc3\xb2rrecs dels Barbols i de les Llimpes, el C\xc3\xb2rrec del Pla de la Cabra, el del Bosc Negre, el de la Llodriguera, el de la Coma Gimbrer, el de la Solana del Riuferrer, el del Quint\xc3\xa0, el del Bosquet, just a ponent de la vila d'Arles, i per la dreta, els c\xc3\xb2rrecs del Mas del Com\xc3\xba, del G\xc3\xbcell, de la Font del Pinyoc, de la Castanyereda de la Castella, de Can Comes (tots aquests procedents de Cortsav\xc3\xad), de la Covata, de la Castanyereda Rodona, de la Calcina, de Can Tiburci, els C\xc3\xb2rrecs del Bac de Sant Pere, el C\xc3\xb2rrec del Camp Llarg, del Sol\xc3\xa0 de Puig Capell, just al nord-oest de la vila. Directament al Tec s'aboquen els curts c\xc3\xb2rrecs del Sol\xc3\xa0 d'en Cad\xc3\xb3s i el del Mas d'en Ploma._NEWLINE_Sempre a l'esquerra del Tec, a la zona nord i nord-est del terme es troba el C\xc3\xb2rrec del Bac de Cogullera, m\xc3\xa9s al nord-est la Ribera de Bonabosc, que dins del terme d'Arles rep les aflu\xc3\xa8ncies dels c\xc3\xb2rrecs de les Fenolleres, de Can Darner i de Can Vila i m\xc3\xa9s al nord-est, a la zona del Bernad\xc3\xb3, el C\xc3\xb2rrec de la Cogullada i el C\xc3\xb2rrec del Puig de Rossa._NEWLINE_La dreta del riu recull tot de petites valls que baixen de\xc2\xb4la carena l\xc3\xadmit entre Arles i Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans. De sud-oest a nord-est, i despr\xc3\xa9s cap a l'est, arriben al Tec els c\xc3\xb2rrecs de la Botella, a l'extrem sud-oest del terme, de Gargam\xc3\xb3s, que hi aporta els c\xc3\xb2rrecs de les Llaceres, del Coll del Tell, dels Burgals, de la Font dels Noguers, del Ripoll, de la Casa Nova, del Vent\xc3\xb3s, de la Senyoral, el c\xc3\xb2rrec m\xc3\xa9s llarg de tot, que duu els c\xc3\xb2rrecs del Camp del Falguer, del Malp\xc3\xa0s, del Perolet, de la Garsa, de Can Guillat, de la Closa, de la Font del Camp del Pi, de la Ja\xc3\xa7a de la Mistarnot, del Bac de l'Era, del Sol\xc3\xa0 de Mund\xc3\xb3, de la Coma, amb el dels Aiguals, de les Batllies, amb els del Mas Nou d'en Serradell, el del Clot de Dalt i el del Pla del Cortalet, el del Mas d'en Draguines, el del Calciner, amb el d'en Sollut, el C\xc3\xb2rrec Fosc, el de Codalet, el del Collet de les Forques i, a l'extrem nord-est, el de la Collada._NEWLINE_La zona plana del terme, on hi ha la vila, cont\xc3\xa9 alguns canals d'irrigaci\xc3\xb3 de la zona de regadiu del terme, i, antigament, de les farques i dels molins: Rec del Barri d'Avall, el del Mas del Riuferrer, els Recs del Bonabosc, el Rec del Mas d'en Camps, el de Can Boixeda, el de Can Centenac, el de Can Sorra, el de Can Tiburci, el de Can Vila, el de Dess\xc3\xbas la Vila, el de l'Abadia d'en Romeu, el de la Casassa, el de la Farga, el de la Farga dels Banys, el de la Fargassa, el de la Ja\xc3\xa7a dels Folls, el del Calciner, o de la Batllia d'Avall, el del Camp de l'Abat, el del Camp de l'Almoina, el del Cortal d'en Dofiagues, el de les Llaceres, el del Martinet d'en Jaumill\xc3\xb3, el del Mas d'en Palanca, el del Mas d'en Ploma, el del Mol\xc3\xad, el del Mol\xc3\xad d'Amunt, el del Mol\xc3\xad de la Vila, el del Mol\xc3\xad de l'Oli, el del Mol\xc3\xad d'en Camps, el del Molinot, el del Pla del Bernad\xc3\xb3, el del Prat Gros de les Castelles i el del Regatiu del Calciner.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nTerme abund\xc3\xb3s en fonts, Arles t\xc3\xa9 la Font Captada, la Font dels Barbols, la de Gargam\xc3\xb3s, la del Pil\xc3\xb3 de Bellmaig, la del Soldat, la dels Boixos, la de la Garsa, la de l'Amor, la de les Monges (a la vila), la dels Aiguals, la dels Noguers, la dels Valls, la dels Ch\xc3\xb4meurs, la Font Dordoll, la Font Muixart, les Fonts del Mas d'en Draguines i la Font Turon.\n_START_SECTION_\nAltres elements hidrogr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nA Arles hi ha un Passall\xc3\xads (gual), i un salt d'aigua, el Salt de la Maria Valenta.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels top\xc3\xb2nims d'Arles indiquen formes de relleu, com obagues: Bac de Cogullera, Bac de la Cogullada, Bac de la Coma, Bac del Bonabosc, Bac de Puig Socarrat, Bac de Sant Pere; boscs: el Bosc Comunal d'Arles, el Bosc de la Grifa, el Bosc Departamental del Puig de l'Estella, el Bosc Negre (dos de diferents amb el mateix nom); Clots: la Clota, el Clot de Dalt, el Clot d'en Gu\xc3\xa0rdia; colls: la Collada de Santa Engr\xc3\xa0cia, Coll de l'\xc3\x80nsia, Coll de la Senyoral, Coll de l'Espin\xc3\xa0s, Coll del Tell, Coll d'en Gros, Coll de Paracolls, Collet de les Forques, Coll Petit del Tell; costes: la Costa de Cortsav\xc3\xad; muntanyes: Pic de Bau, el Pil\xc3\xb3 de Bellmaig, Puig de Capell, Puig de Cogullera, Puig de la Senyoral, Puig de la Serra de Montner, Puig de les \xc3\x80ligues, Puig o Pic dels Sarra\xc3\xafns, Puig de l'Estella, Puig Oriol (nom ja en des\xc3\xbas); plans: Pla Bernad\xc3\xb3, Pla de Dalt, Pla de la Clota, Pla de l'Om, Pla d'en Cortalet, Pla d'en Torre, Pla de Sant Jaume; serres i serrats: Serra de Montner, Serra de la Garsa, Serrat de Dona Pa, Serrat de les Forques, Serrat del Pla d'en Dofiagues, Serrat dels Sarra\xc3\xafns, Serrat d'en Magret i Serrat de Puig Sec; solanes: Sol\xc3\xa0 de Cogullera, Sol\xc3\xa0 de Bonabosc, Sol\xc3\xa0 del Vinyer de Bonabosc, abans Can Lleres, Sol\xc3\xa0 d'en Card\xc3\xb3s, Sol\xc3\xa0 de Puig Capell, la Solana, Solana del Riuferrer, Solana de Mund\xc3\xb3 i la Solaneta.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i indrets espec\xc3\xadfics del terme d'Arles s\xc3\xb3n l'Abadia d'en Crastes, l'Abadia d'en Romeu, l'Abeurador del Cavall d'en Rotllan, els Aiguals, els Aiguals de la Clota, l'Alzina Rodona, els Barbols, les Basteres, la Batllia d'Amunt, la Batllia d'Avall, el Bernad\xc3\xb3, el Boix, abans Freix\xc3\xa0, el Boix del Freixe, la Brossera del Riuferrer, el Calciner, el Camp\xc3\xa0s, el Camp de l'Abat, el Camp de l'Almoina, el Camp de la Teuleria, el Camp del Falguer, el Camp del Perer, el Camp del Pi, el Camp del Rei, el Camp del Rei d'en Blanquer, el Camp dels Castanyers, el Camp d'en Gal\xc3\xad, el Camp d'en Mortotx\xc3\xb3, el Camp Gran, el Camp Llarg, el Canal del Pas Estret, Can Boixeda, Can Centenac, abans Ca n'Anglada, Can Comes, abans Can Blanc, Can Damer, Can Gal\xc3\xad, Can Guillat, abans Can Torrent, Can Mixeu, Can Panna, Can Partera, Can Rigall, Can Risan, Can Sorra, abans Can Cabanes, Can Truja, Can Vila, la Casa Nova, la Casassa, la Caseta de l'Abat, la Castanyereda de la Castella, la Castanyereda del Riuferrer, la Castanyereda de n'Imbert, Codalet, la Cogullada, la Collada de Santa Engr\xc3\xa0cia, C\xc3\xb2rrec de la Botella, el Cortal, el Cortal d'en Dofiagues, Dess\xc3\xbas la Vila, Falgars, el Falguerot, la Farga, la Fargassa, Fontanills, Font de la Garsa, Font de les Amors, la Fonteta, Gargam\xc3\xb3s, el Grau de les B\xc3\xa8sties, Grau Mener\xc3\xb3, la Ja\xc3\xa7a dels Folls, la Ja\xc3\xa7a dels Porcs, la Ja\xc3\xa7a de la Mistarnot, les Llaceres, el Llatzeret, la Llodriguera, el Malp\xc3\xa0s i el Brosser, el Martinet d'en Jaumill\xc3\xb3, el Mas de la Gu\xc3\xa0rdia, el Mas d'en Camps, el Mas d'en Draguines, el Mas d'en Ploma, el Mas d'en Tiburci, el Mas d'en Trafica, el Mas d'en Vinyes, el Mas Nou d'Eixena, el Mas Nou de Serradell, el Mas Palanca, el Mol\xc3\xad d'Amunt, el Mol\xc3\xad de l'Oli, el Mol\xc3\xad d'en Bius\xc3\xa0 i de la Vila, el Mol\xc3\xad d'en Camps, el Molin\xc3\xa0s, el Molinot, Pas del Llop, Penjo Polls, Per Alt la Farga, o Sobre la Farga, el Pont Nou, el Porquer, el Prat del Boix, el Prat del Sol\xc3\xa0, el Prat d'en Nogueres, el Prat Gros de les Castelles, el Regatiu del Calciner, la Ri\xc3\xa0, el Ripoll, el Riuferrer, o Riu Ferrer, Rostos del Castell, Santa Creu de Quercorb, Sant Pere, els Sarra\xc3\xafns, la Senyoral, Serradell, les Terrades, la Teuleria, el Tinell, la Torre, el Vent\xc3\xb3s, la Vernosa, el Vinyer del Mas d'en Ploma i les Vinyes del Bosquet._NEWLINE_Alguns s\xc3\xb3n noms ja antics, en des\xc3\xbas, com Aiguabella, Batipalmes, el Casot d'en Blanquer, el Casot d'en Noell, el Casot d'en Tell, Castanyer, Cugu\xc3\xa7ac, els Horts, Mont Colla, la Palma, el Palol, els Perduts i Roca de l'Infern._NEWLINE_Hi ha uns quants top\xc3\xb2nims que es refereixen a senyals termenals: la Creu de la Boixatera de Montner, la Creu de la Serra de la Degolla, la Creu del Pic de Bau, la Creu de Sant Pere, el Gorg de les Barenes, el Palet d'en Rotllan, o el Roc del Palet d'en Rotllan, Roca Foradada, Roc Blanc d'Autilla, Roc de la Caixa, Roc de les Creus, Roc del Brosser, Roc del Mall i Roc de la Merla.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic, del 1812, apareixen amb claredat i precisi\xc3\xb3 els masos i partides del terme d'Arles. En el primer sector, dedicat a Riuferrer, la llenca de territori d'Arles que forma una falca cap al nord-oest entre Cortsav\xc3\xad i Montbol\xc3\xb3, consten, de nord-oest a sud-est, els Barbols, les Abadies d'en Romeu, amb el mas de les Abadies, l'Abadia d'en Crastes, la Ja\xc3\xa7a dels Folls, la Ja\xc3\xa7a dels Porcs, el Canal del Pas Estret, Falguerot, Can Cabanes, amb el mas d'aquest nom, el Bosc Negre, el Camp del Rei, el Camp del Rei d'en Blanquer, el Camp\xc3\xa0s, la Vernosa, les Llodrigueres, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Camp Gran, la Castanyereda d'en Castella i el Prat Gros de les Castelles. Encara dins de Riuferrer, m\xc3\xa9s al sud-est, cap a la zona central d'aquest sector, hi ha Ca n'Anglada, Can Blanc (tots dos amb els masos aix\xc3\xad anomenats), el Camp de l'Abat, el Prat del Sol\xc3\xa0, el Mas d'en Vinyes, la Solana del Riu Ferrer, el Molin\xc3\xa0s, amb aquest mol\xc3\xad, la Brossera del Riu Ferrer, la Castanyereda del Riu Ferrer, el Mas d'en Tiburci, Riuferrer, amb el mas hom\xc3\xb2nim, Can Boixeda, tamb\xc3\xa9 amb aquest mas, Can Darner, igualment amb aquest mas, les Vinyes del Bosquet, el Camp d'en Gal\xc3\xad i un segon Molinot, on tamb\xc3\xa9 consta l'edificaci\xc3\xb3. En un tercer sector de Riuferrer, m\xc3\xa9s al sud-est, consten el Llatzeret, el Bac de Puig Socarrat, Sant Pere, amb l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Riuferrer, Can Truja, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Bac de la Cogullada, el Cortal d'en Dugiagues, la Cogollada, Can Vila, amb el mas, el Sol\xc3\xa0 de Bonabosc, tamb\xc3\xa9 amb el mas d'aquest nom, la Castanyereda de n'Imbert, Can Lleres, el Bac de Cogollera, el Sol\xc3\xa0 de Cogollera, el Puig de Cogollera, Sobre la Farga, Bernard\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 amb mas, el Pla de Bernard i Can Miquel, amb unes cabanes i el mas. En el sector m\xc3\xa9s meridional de Riuferrer, ja a prop del Tec, es troben el Bac de Sant Pere, el Camp Llarg, el Sol\xc3\xa0 de Puig Capella, el Vinyer del Mas d'en Ploma, el Mas d'en Ploma, amb el seu mas, el Cortal, amb l'edificaci\xc3\xb3 d'aquest nom, la Fonteta, la Costa de Cortsav\xc3\xad, el Sol\xc3\xa0 d'en Card\xc3\xb3s, el Camp de l'Abat i Grau Mener\xc3\xb3._NEWLINE_El segon sector del terme d'Arles en aquest cadastre \xc3\xa9s el de les Batllies, que forma tot el sector de llevant del terme d'Arles, fronterer amb l'antic terme de Montalb\xc3\xa0 dels Banys. De nord a sud, \xc3\xa9s a dir, del Tec cap a la muntanya, es troben les partides de Penja Polls, la Calcina, amb el mas d'aquest nom i un cortal, el Camp de les Castanyes, el Pla d'en Torre, l'Alzina Rodona, el Regatiu del Calciner, el Camp de la Teuleria, el Bosc Negre, el Codalet, amb el seu mas, el Camp d'en Mortotx\xc3\xb3, el Bosc de la Grifa, les Basteres, el Collet de les Forques i el Serrat d'en Magret. M\xc3\xa9s a l'oest, en el sector on es troben les Batllies amb l'antic terme de Fontanills, de nord a sud hi ha les partides de Santa Creu, amb l'esgl\xc3\xa9sia de la Santa Creu de Quercorb, el Camp de l'Almoina, el Mas de la Gu\xc3\xa0rdia, amb el seu mas, el Cortal d'en Rigall, amb aquesta edificaci\xc3\xb3, Can Torrent, amb el seu mas, el Bac de la Coma, els Aiguals, els Aiguals de la Clota, el Pla de la Clota, Fontanills, el Malp\xc3\xa0s i Brosser, la Senyoral, amb el seu mas, la Font de la Garsa, la Collada del Dormidor, el Pla de Dalt, el Camp del Pi, Can Torrent, el Mas Nou de Serradell, la Ja\xc3\xa7a Mistarnot, Can Guillat, la Solana del Mund\xc3\xb3, el Clot de Dalt, la Batllia d'Amunt, el Pla d'en Cortalet, la Font de l'Amor, la Solaneta, el Mas d'en Draguines, amb el mas hom\xc3\xb2nim, la Batllia d'Avall._NEWLINE_En el sector de Falgars, al sud del terme, en els vessants nord i nord-oest del Puig de l'Estela queden destacades les partides del Mol\xc3\xad d'Amunt, amb aquest mol\xc3\xad, el Sorrer del Dalmau, Can Panna, amb la masia d'aquest nom, Vent\xc3\xb3s, amb la masia hom\xc3\xb2nima, la Torre, el Pla de l'Om, el Porquer, el Ripoll, amb el mas hom\xc3\xb2nim, la Ria, la Fargassa, amb la masia d'aquest nom, el Clot d'en Gu\xc3\xa0rdia, amb el mas d'aquest nom, les Terrades, amb el mas de la Terrada, Falgars, amb el mas d'aquest nom, el Camp del Falguer, el Boix del Freixe, tamb\xc3\xa9 amb el mas d'aquest nom, el Mas d'en Camps, amb aquest mas, la Casassa, tamb\xc3\xa9 amb el mas hom\xc3\xb2nim, les Llasseres, igualment amb el seu mas, el C\xc3\xb2rrec de la Volella, el Coll del Tell, el Camp del Sarer, Gargam\xc3\xb3s, el Mol\xc3\xad d'en Camps, amb aquest mol\xc3\xad, el Grau de les Bestis (pronunciaci\xc3\xb3 local de B\xc3\xa8sties), amb un oratori, i el Pas del Llop, amb l'edificaci\xc3\xb3 d'aquest nom. Finalment, el sector de la vila d'Arles, amb les partides de la Farga d'Arles, el Martinet del Jaumill\xc3\xb3, Dess\xc3\xbas la Vila, el Mas Palanca, amb aquest mas, la Caseta de l'Abat, el Mol\xc3\xad d'en Biuse i de la Vila, amb aquests dos molins, i el Mol\xc3\xad de l'Oli, amb aquest mol\xc3\xad. A la vila, destaquen el Barri d'Amunt, amb el carrer de la Llosa i la Placeta d'Amunt, el Pou de l'Abat Arnulf, el centre de la vila, amb la Pla\xc3\xa7a del Convent, els Valls, la Pla\xc3\xa7a, la Placeta de l'Era, els carrers de la Carnisseria, de la Vila Nova, de Sant Salvador, de Doufiague, de Fran\xc3\xa7on, de l'Onella, de Lisle, el Joc de Poma, i el barri d'Avall, amb la Placeta d'Avall, els carrers dels Horts i de la Font d'Avall.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme d'Arles est\xc3\xa0 travessat per dues \xc3\xbaniques carreteres. La D115, la carretera general de la vall del Vallespir (D115, al Vol\xc3\xb3 - Coll d'Ares), que enlla\xc3\xa7a tota la vall, i la D-43 (Arles - Mines de Vetera), que des d'Arles surt cap al nord-oest i mena al poble de Cortsav\xc3\xad en 9 quil\xc3\xb2metres i a les Mines de Vetera en 11 m\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7ava a Arles la l\xc3\xadnia de ferrocarril, ara suprimida, d'Arles a Elna. El seu tra\xc3\xa7at ha estat en part aprofitat per a eixamplar la carretera general.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nArles t\xc3\xa9 un transport en autob\xc3\xbas gr\xc3\xa0cies a les l\xc3\xadnies 340/341 de Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac, servei departamental. Cobreix el trajecte de Perpiny\xc3\xa0 a la Presta, amb set serveis els dies feiners (de dilluns a dissabte) i tres els diumenges i dies festius. Tamb\xc3\xa9 hi ha la 342, de Perpiny\xc3\xa0 a Costoja, amb tres serveis diaris els dies feiners i un de sol els dies festius.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels camins existents en el terme d'Arles uneixen aquest poble i terme amb els dels entorns: Cam\xc3\xad de Batera, Cam\xc3\xad de Cortsav\xc3\xad, o de les Vinyes, Cam\xc3\xad de Falgars (de Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans), Cam\xc3\xad de la Bateria de Santa Engr\xc3\xa0cia, Cam\xc3\xad de Montalb\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Sant Lloren\xc3\xa7, o Cam\xc3\xad Vell de Sant Lloren\xc3\xa7, Cam\xc3\xad o Ruta de Sant Mar\xc3\xa7al, Cam\xc3\xad de Teul\xc3\xads, Ruta de Ceret, Ruta, abans Cam\xc3\xad, de Cortsav\xc3\xad, Ruta de Prats, Ruta de Sant Lloren\xc3\xa7, o Cam\xc3\xad de Costoja i Travessa de Sant Lloren\xc3\xa7 a Perpiny\xc3\xa0._NEWLINE_D'altres, enllacen indrets de l'interior de la comuna: Cam\xc3\xad de Can Panna, de Can Risan, de Can Sorra al Mas de Riuferrer, de Falgars, de Fontanills, de Fontanills a Paracolls, de la Farga del Mig a la Senyoral, de la Gu\xc3\xa0rdia, de la Ri\xc3\xa0 i del Ripoll, de la Senyoral, del Bonabosc, del Clot d'en Gu\xc3\xa0rdia, de les Abadies, de les Batllies a Santa Engr\xc3\xa0cia, del Molinot, del Ripoll, del Vent\xc3\xb3s i de Paracolls.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nL'agricultura, a Arles, es concentra sobretot a les terrasses al\xc2\xb7luvials del Tec, on es conrea una cinquantena d'hect\xc3\xa0rees de regadiu, on es produeixen pomes i cireres, principalment, a m\xc3\xa9s d'alguns albercos, pr\xc3\xa9ssecs i peres, pel que fa als fruiters, i hortalisses i fruits primerencs, pel que fa a l'horta. L'activitat derivada de l'explotaci\xc3\xb3 del bosc, antigament important, \xc3\xa9s avui dia quasi marginal. A la zona de sec\xc3\xa0 es produeixen cereals i vinya, un ter\xc3\xa7 de la qual dedicada a vins de qualitat alta, de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada. Hi ha bastant ramaderia: m\xc3\xa9s de 200 caps de bestiar bov\xc3\xad, una 50 d'ov\xc3\xad i menys de 25 de cabrum._NEWLINE_Pel que fa a la ind\xc3\xbastria, era molt important la farga catalana d'Arles, que treballava amb el ferro de les mines del vessant sud-est del Canig\xc3\xb3; era una activitat fonamental per al Vallespir, en els pobles on hi havia mines, per la m\xc3\xa0 d'obra que hi treballava directament, i en els de la llera del Tec, per la ind\xc3\xbastria i el comer\xc3\xa7 que se'n derivava. Fins a finals del segle XX es va mantenir encara una certa activitat a partir del mineral de ferro baixat des de Batera i la Pinosa per cable aeri. Aix\xc3\xb2 havia ajudat a general una certa ind\xc3\xbastria, a Arles, amb la pres\xc3\xa8ncia de dues serralleries industrials i una f\xc3\xa0brica de carrosseries, a m\xc3\xa9s de dos cellers i una f\xc3\xa0brica de galetes, anomenades aqu\xc3\xad rosquilles, i algunes empreses dels rams del t\xc3\xa8xtil i les arts gr\xc3\xa0fiques. L'antiga xocolateria, tanmateix, fa molts anys que \xc3\xa9s tancada._NEWLINE_Des de mitjan segle XIX, la zona que envolta Arles (des dels Banys d'Arles fins a la Presta) s'ha caracteritzat per la pres\xc3\xa8ncia constant de visitants forasters a la recerca dels serveix oferts en els balnearis vallespirencs. Modernament, aquesta atracci\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica s'ha vist refor\xc3\xa7ada per la pres\xc3\xa8ncia de jubilats procedents del nord (de Fran\xc3\xa7a i de fora Fran\xc3\xa7a), que han rehabilitat masos r\xc3\xb2necs i cases en mal estat. Aix\xc3\xb2 ha fet apar\xc3\xa8ixer algunes empreses del sector de la construcci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com ha incrementat el comer\xc3\xa7 i el sector de serveis. Cal tenir en compte que Arles \xc3\xa9s, despr\xc3\xa9s de Ceret, la segona vila del Vallespir.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Arles ha estat inclosa en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 2, denominat El Canig\xc3\xb3, amb capitalitat al poble dels Banys d'Arles, de la comuna dels Banys d'Arles i Palald\xc3\xa0. Est\xc3\xa0 format per les viles d'Arles, Prats de Moll\xc3\xb3 i la Presta, Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans, del Vallespir, i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, del Rossell\xc3\xb3, i els pobles del Conflent de Castell de Vernet, Cornell\xc3\xa0 de Conflent, Espir\xc3\xa0 de Conflent, Estoer, Fillols, Finestret, Full\xc3\xa0, Glorianes, J\xc3\xb3c, Marqueixanes, Mentet, Pi de Conflent, Rigard\xc3\xa0, Rod\xc3\xa8s, Saorra, Tauriny\xc3\xa0, Vallest\xc3\xa0via, Vallmanya i Vernet, els del Rossell\xc3\xb3 de la Bastida, Bula d'Amunt, Bulaternera, Casafabre, Prunet i Bellpuig, Sant Mar\xc3\xa7al, Sant Miquel de Llotes, Tellet i Teul\xc3\xads, i els del Vallespir dels Banys d'Arles i Palald\xc3\xa0, Cortsav\xc3\xad, Costoja, la Menera, Montbol\xc3\xb3, Montferrer, Reiners, Serrallonga i el Tec forma part del cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 2, del Canig\xc3\xb3 (nou agrupament de comunes fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015). S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 S\xc3\xa9gol\xc3\xa8ne Neuville i Alexandre Reynal, tots dos del Partit Socialista franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nA Arles hi ha una escola p\xc3\xbablica amb dos nivells, maternal i prim\xc3\xa0ria, aix\xc3\xad com un col\xc2\xb7legi de secund\xc3\xa0ria, tots tres dedicats a Jean Moulin. Per a continuar estudis de batxillerat, en diverses branques, hi ha el liceu p\xc3\xbablic D\xc3\xa9odat de S\xc3\xa9verac o el privat Beau Soleil._NEWLINE_Dins de l'oferta cultural del poble cal tenir en compte sobretot el monestir de Santa Maria d'Arles, obert a les visites tur\xc3\xadstiques. Les visites al monestir s\xc3\xb3n possibles cada dia, de 9 del mat\xc3\xad a 6 de la tarda. El monestir, a m\xc3\xa9s, compta amb un bon llegat documental, dins del qual destaca el Missal il\xc2\xb7lustrat del segle XII, conservat a la Biblioteca Municipal de Perpiny\xc3\xa0. _NEWLINE_Pel que fa a la Cultura Popular i Tradicional, a Arles es d\xc3\xb3na una de les tres representacions de la Festa de l'\xc3\x93s (les altres dues s\xc3\xb3n a Prats de Moll\xc3\xb3 i a Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans. Totes al llarg del mes de febrer, habitualment la d'Arles \xc3\xa9s la primera de les tres. Sol ser el primer cap de setmana d'aquell mes. Es tracta d'una representaci\xc3\xb3 carnavalesca inspirada en la llegenda de la Bella i la B\xc3\xa8stia. \xc3\x89s protagonitzada per un grup de ca\xc3\xa7adors encap\xc3\xa7alats pel Menaire i la Roseta, i la hist\xc3\xb2ria narra la lluita contra un \xc3\xb3s salvatge i espant\xc3\xb3s que assetja el poble. Finalment, el ferotge animal es converteix en \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de ser afaitat amb una destral enmig de la pla\xc3\xa7a Major del municipi, de manera que es recobra la normalitat a la vila."