b"\n_START_ARTICLE_\nWarnant-Dreye\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTot i haver-hi traces d'una ocupaci\xc3\xb3 als temps romans, el primer esment escrit de Warnant data de l'any 1377. A l'inici feia part del comtat de Moha, que va vendre'l al pr\xc3\xadncep-bisbe del principat de Lieja, Hug de Pierrepont l'any 1204. Un conflicte de m\xc3\xa9s de deu anys i de nombroses batalles entre el principat i el ducat de Brabant en va ser el resultat. El duc va saquejar el poble i el castell. Nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s de la desfeta Batalla de Steps el 1213, el duc va recon\xc3\xa8ixer els drets del principat per\xc3\xb2 fins al 1229 no va ratificar l'acord._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra, el senyor local va decidir de construir un nou castell fortificat una mica fora del poble a un lloc estrat\xc3\xa8gic dit Oultremont (trad.: de l'altre costat del mont), un nom que la fam\xc3\xadlia noble, un dels llinatges m\xc3\xa9s grans del pa\xc3\xads, va prendre com el seu a l'inici del segle XV._NEWLINE_Durant la Guerra dels Trenta Anys una mil\xc3\xadcia de Cro\xc3\xa0cia condu\xc3\xafda per Jean De Weerdt va destruir el 1636 el poble. Durant la guerra dels Vuitanta Anys, les tropes franceses van pillardejar i destruir-lo l'any 1695. Hi havia possessions de l'Abadia de Floreffe, de l'Abadia de Fl\xc3\xb4ne, dels Templers i de petits nobles locals. S\xc3\xb3n probablement els monjos de Fl\xc3\xb4ne que van crear el nucli de Dreye en desforestar-lo per a desenvolupar una masia._NEWLINE_Aig\xc3\xbces avall de l'aiguabarreig dels rierols Toultia i Narm\xc3\xa9a, poc abans el conflent amb el Mehaigne, s'hi van construir dos molins de farina al segle XIX. encara visibles per\xc3\xb2 fora d'\xc3\xbas. A aquesta \xc3\xa8poca el poble va industrialitzar-se i comptava amb unes f\xc3\xa0briques d'arreus, de cervesa, de xarop i de raspatge de remolatxes. Aquesta darrera, constru\xc3\xafda el 1872 per a servir la sucreria de Wanze va ocupar al seu apogeu el 1896 unes 141 persones. Va tancar el 1925. Durant aquest breu per\xc3\xadode industrial, hi havia 1475 habitants (1910), m\xc3\xa9s del cinquanta per cent m\xc3\xa9s que avui."