b"\n_START_ARTICLE_\nVil\xc2\xb7la romana dels Munts\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa rellev\xc3\xa0ncia pol\xc3\xadtica i el desenvolupament demogr\xc3\xa0fic que assol\xc3\xad T\xc3\xa0rraco a partir del segle II aC van generar l'aparici\xc3\xb3 de nombroses vil\xc2\xb7les en el seu territori d'influ\xc3\xa8ncia. La implantaci\xc3\xb3 de les villae, establiments rurals dedicats fonamentalment a l'activitat agr\xc3\xadcola, va garantir el prove\xc3\xafment de vitualles de la ciutat i la transformaci\xc3\xb3 i el domini d'un territori recentment conquerit._NEWLINE_A partir del canvi d'era, la societat romana \xe2\x80\x93en ess\xc3\xa8ncia de tipus urb\xc3\xa0\xe2\x80\x93 pren consci\xc3\xa8ncia dels valors de la vida separada en el camp i, cada cop m\xc3\xa9s, la funci\xc3\xb3 residencial de la vil\xc2\xb7la adquireix m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia. En aquests casos la vil\xc2\xb7la esdev\xc3\xa9, sense oblidar l'explotaci\xc3\xb3 dels recursos agr\xc3\xadcoles, una resid\xc3\xa8ncia complement\xc3\xa0ria i alternativa a la casa urbana, i les seves edificacions principals estan destinades al rep\xc3\xb2s i al lleure de propietaris i convidats._NEWLINE_Al segle I dC, sobre un tur\xc3\xb3 costaner, i a nom\xc3\xa9s 12 km de T\xc3\xa0rraco, es construeix la gran vil\xc2\xb7la que avui coneixem com la vil\xc2\xb7la dels Munts. Es tracta d'un clar exponent de vil\xc2\xb7la residencial romana, un dels m\xc3\xa9s importants del pa\xc3\xads per la magnitud de les seves restes arquitect\xc3\xb2niques i per la riquesa del tractament decoratiu._NEWLINE_En els vessants septentrional i occidental del tur\xc3\xb3 es va estendre la part r\xc3\xbastica, tot aprofitant una extensa i f\xc3\xa8rtil plan\xc3\xbaria travessada per la Via Augusta. A l'altre costat, a migdia i de cara a mar, es va construir l'\xc3\xa0rea residencial composta per una gran casa \xe2\x80\x93la domus\xe2\x80\x93, diversos jardins i un m\xc3\xadnim de dos conjunts termals. Els banys principals es trobaven a prop de la casa i els altres a la platja._NEWLINE_Sabem que aqu\xc3\xad hi van viure Caius Valerius Avitus i la seva esposa Faustina. Caius era un dels dos duumviri de T\xc3\xa0rraco \xe2\x80\x93el c\xc3\xa0rrec m\xc3\xa9s alt de l'administraci\xc3\xb3 local\xe2\x80\x93 i havia estat traslladat a mitjan segle II des d'August\xc3\xb2briga (Muro de \xc3\x81greda, S\xc3\xb2ria) per ordre de l'emperador Anton\xc3\xad Pius. La pres\xc3\xa8ncia d'aquesta personalitat a la vil\xc2\xb7la comport\xc3\xa0 la realitzaci\xc3\xb3 d'importants obres. Caius va engrandir les termes principals de la vil\xc2\xb7la, tot afegint-hi m\xc3\xa9s piscines i noves est\xc3\xa0tues, va construir una gran cisterna i va renovar les pintures i alguns dels paviments de la casa._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, entre els anys 260 i 270, es produ\xc3\xad un gran incendi que devast\xc3\xa0 la major part de la vil\xc2\xb7la. Despr\xc3\xa9s d'aquest fet, les obres de reconstrucci\xc3\xb3 van restablir l'activitat agr\xc3\xadcola, per\xc3\xb2 la vil\xc2\xb7la no va recuperar la riquesa i l'esplendor de segles passats. El gran edifici residencial, molt afectat per l'incendi, no es va tornar a habitar i fins i tot es va instal\xc2\xb7lar en el seu interior una premsa d'oli o de vi._NEWLINE_La vil\xc2\xb7la va romandre ocupada fins al segle VI o VII i despr\xc3\xa9s va patir, com la majoria dels jaciments rurals, un llarg per\xc3\xadode d'aband\xc3\xb3 i d'espoli. Ja en el segle XVI, Llu\xc3\xads Pons d'Icart es feia ress\xc3\xb2 de l'exist\xc3\xa8ncia de vestigis en aquest indret, per\xc3\xb2 no seria fins a la primera meitat del segle XX quan, gr\xc3\xa0cies a les tasques agr\xc3\xadcoles i a la creixent preocupaci\xc3\xb3 per la conservaci\xc3\xb3 i l'estudi del patrimoni, es posaria de manifest l'exist\xc3\xa8ncia d'una gran vil\xc2\xb7la romana. A partir de l'any 1967, el Museu Arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona es va fer c\xc3\xa0rrec del jaciment i va iniciar la seva l'excavaci\xc3\xb3. L'any 1983 una part dels terrenys ocupats per la vil\xc2\xb7la es van tancar, tot definint l'actual \xc3\xa0rea visitable._NEWLINE_Les excavacions de 1995-1996 van permetre recuperar diverses estances decorades amb pintura mural i un extens conjunt d\xe2\x80\x99elements decoratius (estatu\xc3\xa0ria, elements arquitect\xc3\xb2nics, etc.). Entre 2004 i 2005 s\xe2\x80\x99excav\xc3\xa0 el mitreu i la connexi\xc3\xb3 entre l\xe2\x80\x99edifici principal i els banys meridionals._NEWLINE_L'any 2000 va ser declarada Patrimoni Mundial, junt amb altres elements de T\xc3\xa0rraco.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nConeguda des del segle XVI, aquesta important vil\xc2\xb7la ha estat objecte d\xe2\x80\x99extenses excavacions en els anys 60 i 70 del segle XX. A finals d\xe2\x80\x99aquest segle i a inicis de l\xe2\x80\x99actual, nous treballs han perm\xc3\xa8s comen\xc3\xa7ar a con\xc3\xa8ixer la hist\xc3\xb2ria i l\xe2\x80\x99arquitectura d\xe2\x80\x99aquesta vil\xc2\xb7la. Es trobava sobre una petita elevaci\xc3\xb3 del terreny que queia suaument cap al mar Mediterrani i que permetia controlar tot el territori pr\xc3\xb2xim i ben comunicada, a tocar de la Via Augusta. A la part m\xc3\xa9s alta d'aquest tur\xc3\xb3 hi havia unes cisternes d'emmagatzematge d'aigua i al llarg del pendent s'hi trobava la zona residencial. Al nucli central s'han descobert una s\xc3\xa8rie d'estances articulades al voltant d'un passad\xc3\xads porticat en forma de L. El costat curt d'aquest passad\xc3\xads estava cobert damb luxosos mosaics. Nombroses parets i sostres eren decorats amb riques composicions pict\xc3\xb2riques._NEWLINE_Els elements que s'han recuperat a trav\xc3\xa9s de les excavacions ens demostren la magnitud del complex agr\xc3\xadcola. La riquesa de les est\xc3\xa0tues, pintures, paviments, mosaics i columnes de marbre no han deixat cap dubte sobre el luxe d'aquesta zona residencial romana. Aquesta opul\xc3\xa8ncia cal relacionar-la amb Caius Valerius Avitus, un dels dos duumviri (una mena d'alcaldes) de T\xc3\xa0rraco durant el segle II dC. En Caius abans havia manat August\xc3\xb2briga (a S\xc3\xb2ria) i a T\xc3\xa0rraco es va construir una vil\xc2\xb7la de dues plantes immensa, amb jardins, termes i rics mosaics a la primera planta. Al pis de sobre, pr\xc3\xa0cticament desaparegut, hi havia un p\xc3\xb2rtic amb vista al mar._NEWLINE_Sobre les restes enderrocades d\xe2\x80\x99una vil\xc2\xb7la agr\xc3\xadcola del segle I, s\xe2\x80\x99erigeix, a inicis del segle II una magn\xc3\xadfica vil\xc2\xb7la residencial ordenada en terrasses ocupades per edificis i jardins. L\xe2\x80\x99edifici principal, situat al cim, connectava amb els banys meridionals a trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un gran jard\xc3\xad. En el recorregut, que continuava fins als banys situats a la mateixa platja, es disposaven altres \xc3\xa0mbits com un gran triclinium i un mitreu. \xc3\x89s un magn\xc3\xadfic exemple de vil\xc2\xb7la senyorial i mar\xc3\xadtima dedicada al lleure i a l\xe2\x80\x99autorepresentaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99importants personatges com el duumvir Caius Valerius Avitus. La troballa d\xe2\x80\x99un segell personal i d\xe2\x80\x99una inscripci\xc3\xb3 pintada commemorant la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una font per ordre d\xe2\x80\x99Avitus i la seva esposa Faustina permeten afirmar que van residir als Munts a mitjan segle II. En les excavacions s\xe2\x80\x99han recuperat indicis del que hauria estat l\xe2\x80\x99espl\xc3\xa8ndida decoraci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99edifici: estatu\xc3\xa0ria, mosaics policroms, pintura mural, elements arquitect\xc3\xb2nics, etc. _NEWLINE_En total s'han comptabilitzat tres termes que van formar part de la vil\xc2\xb7la dels Munts. Les que s'han conservat millor han estat les anomenades inferiors, bastides en dues grans fases: la de construcci\xc3\xb3 i la de monumentalitzaci\xc3\xb3. Aqu\xc3\xad s'hi observen els vestuaris, les piscines d'aigua freda i aigua calenta, la zona d'aig\xc3\xbces t\xc3\xa8bies, una sauna, latrines i els forns que permetien escalfar les depend\xc3\xa8ncies i l'aigua. A les termes, a m\xc3\xa9s dels mosaics pavimentats, les parets de les piscines encara conserven significatives traces dels revestiments amb plaques de marbre. Hi ha un conjunt termal m\xc3\xa9s petit que es troba dins la mateixa platja d'Altafulla._NEWLINE_L'any 260 va patir un incendi que va destruir gaireb\xc3\xa9 tots els edificis que la componien. Segurament causat per la primera invasi\xc3\xb3 b\xc3\xa0rbara del territori dels actuals Pa\xc3\xafsos Catalans. Posteriorment es produeix una reconstrucci\xc3\xb3 i reocupaci\xc3\xb3 de la vil\xc2\xb7la, per\xc3\xb2 va ser abandonada, definitivament, a comen\xc3\xa7aments del segle V dC. Ja al segle XVI era conegut com a jaciment rom\xc3\xa0 a causa dels murs que afloraven de terra. A partir de 1967 s'hi van realitzant prospeccions met\xc3\xb2diques que han deixat al descobert una part d'aquesta monumental vil\xc2\xb7la romana.\n_START_SECTION_\nEl propietari\n_START_PARAGRAPH_\nLa troballa d\xe2\x80\x99un segell personal de Caius Valerius Avitus, recuperat a la vil\xc2\xb7la dels Munts durant les excavacions dels anys 60, va fer pensar que la propietat de la vil\xc2\xb7la havia estat relacionada amb un dels alts funcionaris municipals de T\xc3\xa0rraco. Gr\xc3\xa0cies a una inscripci\xc3\xb3 trobada a Tarragona, sabem que Caius Valerius Avitus era natural d\xe2\x80\x99August\xc3\xb2briga (Muro de \xc3\x81greda, S\xc3\xb2ria) i que va ser duumvir \xe2\x80\x93el c\xc3\xa0rrec m\xc3\xa9s important de la magistratura municipal. Caius va ser destinat a T\xc3\xa0rraco en \xc3\xa8poca de l\xe2\x80\x99emperador Anton\xc3\xad Pius, a mitjan segle II dC, i de ben segur hi va anar a exercir les mateixes funcions que ja havia desenvolupat a la seva ciutat nadiua. Aquest fet ens indica un ascens en la carrera pol\xc3\xadtica d'Avitus, que pass\xc3\xa0 de ser duumvir en una petita ciutat com August\xc3\xb2briga a exercir un c\xc3\xa0rrec en la capital de la prov\xc3\xadncia imperial de la Tarraconense._NEWLINE_La figura del duumvir \xc3\xa9s assimilable a la d'un alcalde actual. En \xc3\xa8poca romana n'hi havia dos en cada ciutat, elegits anualment. Entre altres funcions, tenien la facultat d\xe2\x80\x99administrar just\xc3\xadcia, de controlar els funcionaris inferiors i els ingressos, d'elaborar el cens i de presidir les eleccions i les reunions del Senat local. Durant les darreres excavacions, la descoberta d\xe2\x80\x99una pintura mural amb una inscripci\xc3\xb3 commemorativa va corroborar la relaci\xc3\xb3 d'Avitus amb la vil\xc2\xb7la dels Munts. En aquesta pintura hi apareix, a m\xc3\xa9s de la representaci\xc3\xb3 del d\xc3\xa9u Oceanus, un ep\xc3\xadgraf en qu\xc3\xa8 s\xe2\x80\x99esmenten Avitus i la seva muller Faustina com a senyors de la vil\xc2\xb7la i com a ordenadors de la construcci\xc3\xb3 d'una gran cisterna._NEWLINE_Aquesta troballa i altres dades ens permeten afirmar que la pres\xc3\xa8ncia d'Avitus a la vil\xc2\xb7la va coincidir amb un per\xc3\xadode de grans transformacions de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea residencial. Avitus va engrandir les termes tot afegint-hi m\xc3\xa9s piscines i unes latrines. A la vegada, s'hi van incorporar noves est\xc3\xa0tues. Tamb\xc3\xa9 va realitzar profundes reformes a la casa. La m\xc3\xa9s significativa \xc3\xa9s la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la ja citada cisterna d\xe2\x80\x99aigua de pluja dins d\xe2\x80\x99una de les habitacions, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 va canviar la decoraci\xc3\xb3 de la casa tot estenent un mosaic al llarg del terra del passad\xc3\xads i afegint una segona capa de pintura a les parets del passad\xc3\xads i a algunes de les estances. Avitus va voler, amb aquestes obres, dignificar la seva resid\xc3\xa8ncia i reflectir-hi l\xe2\x80\x99estatus pol\xc3\xadtic i econ\xc3\xb2mic d\xe2\x80\x99un nouvingut a la capital de la prov\xc3\xadncia. No oblidem que aquestes grans vil\xc2\xb7les residencials esdevenien un element de representaci\xc3\xb3 social i que les seves instal\xc2\xb7lacions acollien sovint hostes i convidats.\n_START_SECTION_\nMural pict\xc3\xb2ric de Munts\n_START_PARAGRAPH_\nAquest frontal decorava la font que va fer instal\xc2\xb7lar Caius Valerius Avitus en una de les habitacions de la casa aprofitant l\xe2\x80\x99aigua d\xe2\x80\x99una nova cisterna situada tot just darrere. La cisterna recollia l\xe2\x80\x99aigua de pluja; en la part superior de la pintura es pot veure encara el forat del sobreeixidor._NEWLINE_El motiu escollit \xc3\xa9s una imatge d\xe2\x80\x99Oceanus, una personificaci\xc3\xb3 mitol\xc3\xb2gica de l\xe2\x80\x99aigua que \xc3\xa9s molt freq\xc3\xbcent en els mosaics hisp\xc3\xa0nics i nord-africans d\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca altoimperial. Aqu\xc3\xad es representa el personatge com un home gran, barbut i amb tots els seus trets caracter\xc3\xadstics: pinces de cranc, antenes de crustaci i un fons mar\xc3\xad amb peixos diversos. Damunt seu hi ha \xe2\x80\x93emmarcada dins d'una tabula ansata\xe2\x80\x93 una inscripci\xc3\xb3 que fa refer\xc3\xa8ncia a l'ordre que van donar els propietaris de la vil\xc2\xb7la, Avitus i Faustina, per a la construcci\xc3\xb3 de la cisterna. El text ens d\xc3\xb3na les mesures de la cisterna en peus romans (un peu equivalia a 29,56 cm) i la seva capacitat en \xc3\xa0mfores (M\xe2\x88\x9e\xe2\x88\x9eCXXV = 2125; una amphora equivalia a uns 27 litres).\n_START_SECTION_\nExplotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que a la vil\xc2\xb7la dels Munts predominava el car\xc3\xa0cter residencial i d\xe2\x80\x99esbarjo, una part dels edificis i dels espais (pars r\xc3\xbastica i pars fructu\xc3\xa0ria) era destinada a l'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola de l'entorn. Entorn de la vil\xc2\xb7la s\xe2\x80\x99est\xc3\xa9n una gran superf\xc3\xadcie de terra cultivable, creuada per la via Augusta i amb el riu Gai\xc3\xa0 com a principal subministrador d\xe2\x80\x99aigua. Tot i que no tenim una idea massa clara de com serien aquests camps de conreu ni quins serien exactament els productes conreats, hem de pensar en una alternan\xc3\xa7a de cereals, vinya, oliveres, llegums, verdures, etc., \xc3\xa9s a dir, en els pilars b\xc3\xa0sics de l'anomenada dieta mediterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Els dip\xc3\xb2sits i les cisternes del capdamunt del tur\xc3\xb3 s\xc3\xb3n les romanalles d\xe2\x80\x99un sistema de reg dels camps situats al costat septentrional de la vil\xc2\xb7la. S'hi destaca una gran cisterna de planta rectangular, compartimentada en vuit \xc3\xa0mbits comunicats entre ells, que encara conserva la canalitzaci\xc3\xb3 exterior que s'adre\xc3\xa7a als camps de conreu. L'\xc3\xa8poca m\xc3\xa9s activa de l'any per a treballar el camp era la tardor. Aleshores hom segava el blat i es collien el ra\xc3\xafm i les olives. Era, tamb\xc3\xa9, quan es feia la matan\xc3\xa7a, s'elaboraven les conserves i els embotits i es portaven a terme totes les tasques necess\xc3\xa0ries abans de l'arribada de l'hivern._NEWLINE_Els productes recol\xc2\xb7lectats eren emmagatzemats directament (com en el cas dels cereals) o despr\xc3\xa9s de ser sotmesos a processos de transformaci\xc3\xb3 per tal d'obtenir-ne derivats (com l'oli o el vi). D\xe2\x80\x99aquests dos sistemes d'emmagatzematge en tenim evid\xc3\xa8ncies. A l'entorn de la vil\xc2\xb7la s\xe2\x80\x99han documentat nombroses sitges o dip\xc3\xb2sits \xe2\x80\x93globulars o piriformes\xe2\x80\x93 excavats en la roca i que, herm\xc3\xa8ticament tancats, eren usats per a guardar productes com els cereals. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99han trobat les restes d\xe2\x80\x99una petita premsa d\xe2\x80\x99oli, amb grans tenalles semi soterrades \xe2\x80\x93dolia\xe2\x80\x93 que servien per a conservar el producte del premsatge.\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls Munts \xc3\xa9s el m\xc3\xa0xim exponent del que podia ser una vil\xc2\xb7la residencial \xe2\x80\x93especialment concebuda per al lleure i per a la representaci\xc3\xb3 social\xe2\x80\x93 en el territori de l'ager tarraconensis. Les caracter\xc3\xadstiques topogr\xc3\xa0fiques del lloc i la seva situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica en relaci\xc3\xb3 a T\xc3\xa0rraco \xe2\x80\x93la seva ciutat de refer\xc3\xa8ncia\xe2\x80\x93 constitueixen els factors essencials que aporten als Munts la seva singularitat i la seva operativitat com a resid\xc3\xa8ncia periurbana d\xe2\x80\x99una important personalitat de la c\xc3\xbapula dirigent de T\xc3\xa0rraco i \xe2\x80\x93segurament\xe2\x80\x93 de la prov\xc3\xadncia Tarraconense. La proximitat del mar i el seu domini visual \xc3\xa9s una constant perfectament estudiada en l\xe2\x80\x99elecci\xc3\xb3 de la ubicaci\xc3\xb3 i en la planificaci\xc3\xb3 de la distribuci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica de la vil\xc2\xb7la i, en definitiva, en la seva escenografia._NEWLINE_En aquest cas, la vil\xc2\xb7la desplega la seva arquitectura \xe2\x80\x93pel que fa al sector residencial\xe2\x80\x93 al vessant d\xe2\x80\x99una petita elevaci\xc3\xb3 del terreny encarada al mar. Obt\xc3\xa9, aix\xc3\xad, en els seus edificis de m\xc3\xa9s alta representaci\xc3\xb3, una calculada perspectiva sobre el mar, en una de les platges m\xc3\xa9s privilegiades de la costa nord-oriental de Tarragona. Fins a l\xe2\x80\x99extrem que incorpora la mateixa platja en el seu programa de lleure, instal\xc2\xb7lant-hi un espai termal complementari en qu\xc3\xa8 el mar exerciria d\xe2\x80\x99espai natatori i la platja de palestra._NEWLINE_La mateixa configuraci\xc3\xb3 del terreny va permetre addicionalment \xe2\x80\x93sense comprometre la unitat estructural del conjunt\xe2\x80\x93 que la pars r\xc3\xbastica de la vil\xc2\xb7la s\xe2\x80\x99orient\xc3\xa9s a red\xc3\xb3s de la residencial, ocupant concretament l\xe2\x80\x99altre vessant del tur\xc3\xb3 \xe2\x80\x93el que mira cap al nord\xe2\x80\x93, tot dominant la depressi\xc3\xb3 del territori on sembla que es desplegaria \xe2\x80\x93en unes terres molt favorables al conreu\xe2\x80\x93 una din\xc3\xa0mica activitat agr\xc3\xadcola i per on, tamb\xc3\xa9, molt a prop de la vil\xc2\xb7la, transcorria la via que facilitava la seva connexi\xc3\xb3 amb la ciutat de T\xc3\xa0rraco._NEWLINE_La vil\xc2\xb7la va ser constru\xc3\xafda durant el segle I dC; a mitjan segle II, tot coincidint amb l\xe2\x80\x99estada de Caius Valerius Avitus, va ser objecte d\xe2\x80\x99una s\xc3\xa8rie de reformes i ampliacions. Entre els anys 260 i 270 es produeix un gran incendi que significa la fi de la gran vil\xc2\xb7la residencial i les activitats posteriors, desenvolupades fins als segles VI o VII, ens indiquen un establiment rural on l\xe2\x80\x99activitat agr\xc3\xadcola \xc3\xa9s preeminent.\n_START_SECTION_\nDifer\xc3\xa8ncies socials\n_START_PARAGRAPH_\nLa vil\xc2\xb7la dels Munts destaca essencialment, per la seva part residencial, com una de les m\xc3\xa9s importants del pa\xc3\xads per la magnitud de les restes arquitect\xc3\xb2niques i per la riquesa del tractament decoratiu. Si en el vessant septentrional i occidental del tur\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 es va ubicar la vil\xc2\xb7la es va estendre la part r\xc3\xbastica, al costat de migdia i de cara al mar es va desenvolupar l'\xc3\xa0rea residencial, la qual estava formada per una gran casa \xe2\x80\x93la domus\xe2\x80\x93, diversos jardins i un m\xc3\xadnim de dos conjunts termals._NEWLINE_La domus, articulada al voltant d'un hortus o jard\xc3\xad, tenia dos pisos dels quals nom\xc3\xa9s es conserven actualment una part de la planta baixa i una sola entrada, encarada a les termes. L'acc\xc3\xa9s conegut d\xc3\xb3na a un passad\xc3\xads semi soterrat \xe2\x80\x93criptoporticus\xe2\x80\x93 il\xc2\xb7luminat amb troneres obertes al jard\xc3\xad. Aquest corredor ens permet accedir a les sales nobles de la vil\xc2\xb7la (menjadors i espais de recepci\xc3\xb3) i comunicar amb una s\xc3\xa8rie d'estances privades (avantcambres i dormitoris). Al final del criptop\xc3\xb2rtic s'arriba a una escala que permetia pujar al segon pis._NEWLINE_Les sales nobles i el passad\xc3\xads van ser pavimentats amb mosaics policroms i totes les parets estaven pintades amb motius geom\xc3\xa8trics i florals. Sabem que els sostres dels dormitoris presentaven cassetons i pintures. A una de les estances, la decoraci\xc3\xb3 del sostre representava un seguici dionis\xc3\xadac, amb imatges del d\xc3\xa9u Bacus i de les M\xc3\xa8nades._NEWLINE_Per damunt del corredor discorria una galeria porticada oberta al jard\xc3\xad, la qual comunicava amb les estances del segon pis. Les columnes i els capitells corintitzants d'aquest porticat, aix\xc3\xad com uns petits mosaics emprats com a quadres per a decorar les parets i que representen muses, van ser recuperats durant l'excavaci\xc3\xb3 d'aquesta part de l'edifici. Ha estat recuperada tamb\xc3\xa9 una bella est\xc3\xa0tua d'Ant\xc3\xadnous, un petit tors de Bacus, el fragment d'un retrat de l'emperador Marc Aureli i un cap d'una divinitat femenina.\n_START_SECTION_\nEl lleure\n_START_PARAGRAPH_\nA la vil\xc2\xb7la dels Munts, la construcci\xc3\xb3 d'una gran \xc3\xa0rea residencial i d'esbarjo va permetre satisfer \xe2\x80\x93des de l'\xc3\xa0mbit privat\xe2\x80\x93 algunes de les activitats m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstiques del lleure i de l'oci de la societat romana: l'esport, els banys, els \xc3\xa0pats, les reunions familiars o socials, la lectura i la contemplaci\xc3\xb3 de la naturalesa. Actualment veiem les restes conservades com tres punts inconnexos: la casa, els banys principals i els de la platja. Aquesta imatge \xc3\xa9s err\xc3\xb2nia i ens hem d'imaginar la uni\xc3\xb3 dels espais mitjan\xc3\xa7ant jardins i camins porticats o amb p\xc3\xa8rgoles, tot definint un marc id\xc3\xadl\xc2\xb7lic \xe2\x80\x93propi del gust dels romans\xe2\x80\x93 per al contacte i la meditaci\xc3\xb3 amb la natura._NEWLINE_La casa se situava en el punt m\xc3\xa9s elevat, adaptada al pendent i sense perdre la visi\xc3\xb3 preeminent sobre l'entorn. En coneixem uns quants dormitoris, sales de reuni\xc3\xb3 i les evid\xc3\xa8ncies d'una galeria porticada en el pis superior. En el segon pis, o en altres indrets encara per descobrir, hi hauria dormitoris d'estiu i d'hivern o de propietaris i convidats, menjadors d'hivern i d'estiu \xe2\x80\x93a l'aire lliure\xe2\x80\x93, sales de rep\xc3\xb2s o de lectura, una cuina, una biblioteca i altres estances al gust dels propietaris._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un edifici de banys va tenir tamb\xc3\xa9 una gran import\xc3\xa0ncia en el plantejament d'aquesta vil\xc2\xb7la, fins al punt d'edificar un conjunt complementari al costat de la platja per a poder banyar-se al mar. Els banys principals, situats al costat de la casa, compten amb tota mena d'estances i no seria estranya l'exist\xc3\xa8ncia d'espais annexos destinats a la realitzaci\xc3\xb3 d'exercicis gimn\xc3\xa0stics. D'aquestes termes destaca, com a element decoratiu de les piscines, un important conjunt escult\xc3\xb2ric, amb representacions d'Esculapi, Higea, Fortuna, Eros i Tique. S'ha localitzat tamb\xc3\xa9 un gran escut rectangular, amb imatges en relleu d'H\xc3\xa8lios i Selene, que formava part d'una est\xc3\xa0tua monumental."