b"\n_START_ARTICLE_\nConvent de les Josefines (Girona)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un edifici situat entre carrers (pla\xc3\xa7a Lladoners, carrer Pere de Rocabert\xc3\xad i carrer Alemanys) en un solar immens, que anteriorment eren solars independents. S'estructura entorn d'un pati tancat interior, un jard\xc3\xad al mig i un altre posterior, a diferents nivells. S'accedeix pel costat de la pla\xc3\xa7a, per una porta d'arc de punt rod\xc3\xb3 de pedra i per entrada a una llarga escala paral\xc2\xb7lela al pati petit (escala d'arcs i del 1529, traslladada a aquest lloc el 1733). Aquest cos \xc3\xa9s el que abans era el Palau del Sagrist\xc3\xa0 Major de la Seu. Al pati hi ha una sala amb arcs de punt rod\xc3\xb3 i que segueixen a planta baixa, d'origen antic. _NEWLINE_El jardinet posterior era la casa del Sagrist\xc3\xa0 Segon i d\xc3\xb3na al carrer Pere de Rocabert\xc3\xad per una porta dovellada tapiada. A la fa\xc3\xa7ana principal hi trobem tamb\xc3\xa9 l'esgl\xc3\xa9sia neog\xc3\xb2tica. Els cossos adjacents a ella per la banda del Bellmirall els hi pertanyien, per\xc3\xb2 es van vendre. Hi ha restes d'aparell rom\xc3\xa0 i d'una finestra biforada paredada i arcs interiors, fins i tot un tros d'opis spicatum. Composicions en fa\xc3\xa7ana lliures, excepte al c/ Rocabert\xc3\xad on, d'estil neog\xc3\xb2tic, hi ha les cel\xc2\xb7les de les monges. L'altre cos, al jard\xc3\xad, \xc3\xa9s la resid\xc3\xa8ncia de gent gran. Les monges s'ocupen de gent necessitada i tenen escola i resid\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Hi ha una galeria g\xc3\xb2tica de quatre arquets ogivals realitzats al segle XX per lligar amb la resta, aguantats per columnetes quadrilobulades, amb capitells g\xc3\xb2tics seriats i bases tamb\xc3\xa9 g\xc3\xb2tiques. Estan m\xc3\xa9s baixos que el nivell del pati. Sembla que foren portades d'un altre lloc.\n_START_SECTION_\nCapella de la Sagrada Fam\xc3\xadlia\n_START_PARAGRAPH_\nEsgl\xc3\xa9sia d'una nau, de quatre trams (el primer convertit en cor per l'esgl\xc3\xa9sia i, per sota, pas d'entrada pel convent), de traceria neog\xc3\xb2tica, finestres apuntades amb vitralls de colors, columnetes adossades a la paret i sense arribar a terra que aguanten els arcs goticitzants de la volta. Tota est\xc3\xa0 pintada al fresc. Per la banda dreta, al darrer tram, hi ha la cripta neorom\xc3\xa0nica, m\xc3\xa9s baixa del nivell de l'esgl\xc3\xa9sia, feta per Isidre Bosch i pintada per Vilar\xc3\xb3 i Valls. Hi reposen les restes de Francesc Xavier Butiny\xc3\xa0, fundador de la congregaci\xc3\xb3 de les Filles de Sant Josep, proclamat servent de D\xc3\xa9u._NEWLINE_Hi ha un altar amb reliquiari, un retaule neog\xc3\xb2tic de la Sagrada Fam\xc3\xadlia i una capella lateral modernista dedicada a la Pur\xc3\xadssima, realitzada per Rafael Mas\xc3\xb3. L'altar va ser restaurat a finals de l'any 1906 i al 1907 es va muntar. El conjunt es compon d'una ara, un retaule, que incorpora l'escultura de la Pur\xc3\xadssima, i un plaf\xc3\xb3 cer\xc3\xa0mic de trecad\xc3\xads. Tots els elements van ser realitzats a Barcelona. A m\xc3\xa9s, Mas\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va projectar una pica d'aigua beneita muntada al mateix any. Tanmateix, Mas\xc3\xb3 no considerava aquesta reforma de l'altar major com obra personal, ja que va haver d'adaptar-se a l'estil neog\xc3\xb2tic dels elements que es volien conservar.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDates interiors de 1529. Ampliacions i reformes del Sagrist\xc3\xa0 Major, Antoni de Bastero entre el 1697 i el 1737 (balc\xc3\xb3 datat a la fa\xc3\xa7ana principal). Finestres datades a la fa\xc3\xa7ana que reform\xc3\xa0 el 1754. El cos de les cel\xc2\xb7les \xc3\xa9s del segle XIX i la reforma de la resid\xc3\xa8ncia de gent gran, de ben entrat el segle XX. Al jard\xc3\xad darrer, el pati de nens, hi ha una petita galeria de pilarets i capitells g\xc3\xb2tics."