b'\n_START_ARTICLE_\nFrancisca de Fuentes del Castillo\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFrancisca de Fuentes del Castillo, nascuda a Manila el 1647, era filla de Sim\xc3\xb3n de Fuentes, espanyol, i Ana Maria del Castillo y Tamayo, Espanola. Educada com corresponia a una noia de bona fam\xc3\xadlia, fou donada en matrimoni a un cavaller, que mor\xc3\xad aviat i la deix\xc3\xa0 v\xc3\xaddua molt jove. Francisca es dedic\xc3\xa0 llavors a la benefic\xc3\xa8ncia i la preg\xc3\xa0ria, atenent pobres i malalts. En una visi\xc3\xb3, va prostar-se davant Sant Dom\xc3\xa8nec de Guzm\xc3\xa1n, preferint-lo a Francesc d\'Ass\xc3\xads i va fer-se membre del Tercer Orde de Sant Dom\xc3\xa8nec en 1682, prenent el nom de Francesca de l\'Esperit Sant._NEWLINE_En 1686, Francesca amb Antonia de Jes\xc3\xbas Esquerra, Mar\xc3\xada Ana de Fuentes (germana de Francisca) i Sebastiana Salcedo, van demanar de poder viure en comunitat, dedicats a la preg\xc3\xa0ria i la pr\xc3\xa0ctica de la virtut mentre feien apostolat social; la idea no era professar vots solemnes, sin\xc3\xb3 continuar essent terci\xc3\xa8ries, formant un beateri. El mestre general dels dominics els ho permet\xc3\xa9 el gener de 1688. Malgrat l\'oposici\xc3\xb3 del seu director espiritual, el dominic Juan de Santo Domingo, Francisca va treballar per fer realitat aquest projecte, fins que el mateix Juan de Santo Domingo acab\xc3\xa0 donant-los suport. _NEWLINE_En 1688, sota la direcci\xc3\xb3 d\'aquest frare, considerat com a fundador del beateri, van comen\xc3\xa7ar a viure juntes a la casa d\'Antonia de Esguerra, que havia mort. El 26 de juliol de 1696, el beateri fou formalment establert, amb Francisca com a fundadora i primera priora, i les mares Mar\xc3\xada i Rosa de Santa Mar\xc3\xada. La comunitat es pos\xc3\xa0 sota el patronatge de Santa Caterina de Siena, prenent el nom de Beateri de Santa Caterina de Siena, que donaria lloc a la congregaci\xc3\xb3 de Germanes Dominiques de Santa Caterina de Siena, acceptat al cap\xc3\xadtol dominic de 1698._NEWLINE_El 1703, l\'arquebisbe de Manila Diego Camacho va voler controlar el beateri i entr\xc3\xa0 en conflicte amb la fundadora, excomunicant-la i posant la comunitat en interdicte. Les beates van deixar l\'h\xc3\xa0bit i van marxar "exiliades" al col\xc2\xb7legi de Santa Potenciana, on passaren dos anys, que elles anomenaren "l\'exili a Babil\xc3\xb2nia". El terciari dominic Juan de Esca\xc3\xb1o y C\xc3\xb3rdova va ajudar a solucionar el conflicte, que tenia una base econ\xc3\xb2mica, quan va assignar una renda anual al beateri, en 1704, que en permetria la subsist\xc3\xa8ncia. Cap al 1706, l\'arquebisbe va canviar d\'opini\xc3\xb3 i les beates van poder tornar a la seva casa, prenent l\'h\xc3\xa0bit dominic i vivint amb uns estatuts propis. L\'autoritzaci\xc3\xb3 episcopal \xc3\xa9s del 26 de mar\xc3\xa7 de 1706. _NEWLINE_Llavors hi havia quinze germanes, amb algunes germanes llegues, totes de fam\xc3\xadlia espanyola. El mateix any, el beateri es convert\xc3\xad en col\xc2\xb7legi i va comen\xc3\xa7ar a admetre mestisses i ind\xc3\xadgenes filipines, a qui s\'ensenyava religi\xc3\xb3, lectura i escriptura, aritm\xc3\xa8tica, m\xc3\xbasica, brodat i altres tasques manuals. Per poder rebre l\'Eucaristia di\xc3\xa0riament, i com que el beateri no tenia capella, van construir un passad\xc3\xads que comunicava l\'edifici amb la capella del col\xc2\xb7legi de Sant Juan de Letr\xc3\xa1n. _NEWLINE_La vida de cont\xc3\xadnua penit\xc3\xa8ncia i mortificaci\xc3\xb3 va afectar la salut de la fundadora, que caigu\xc3\xa9 malalta i mor\xc3\xad el 24 d\'agost de 1711. Fou soterrada a la capella del Colegio de San Juan de Letr\xc3\xa1n de Manila.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nObert el proc\xc3\xa9s de beatificaci\xc3\xb3, l\'11 de mar\xc3\xa7 de 2003, fou proclamada Serventa de D\xc3\xa9u, segons el protocol 2533 de la Congregaci\xc3\xb3 per a les Causes dels Sants de la Santa Seu.'