b"\n_START_ARTICLE_\nEtnografia de la comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 (angl\xc3\xa8s: Ethnography of speaking o Ethnography of communication) \xc3\xa9s una disciplina que estudia els usos que es donen a la llengua en la vida quotidiana de les comunitats ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques. S'engloba dins de l'antropologia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, i empra els m\xc3\xa8todes d'investigaci\xc3\xb3 i an\xc3\xa0lisi propis de l'etnografia, tot i que els complementa amb t\xc3\xa8cniques que provenen d'altres \xc3\xa0mbits, com ara la pragm\xc3\xa0tica, o l'an\xc3\xa0lisi de la conversa. L'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 considera que el discurs (i la llengua com a eina indispensable que el configura) \xc2\xab\xc3\xa9s un dels principals mitjans per a la (re)creaci\xc3\xb3 i transmissi\xc3\xb3 de patrons de coneixement i acci\xc3\xb3 social\xc2\xbb. Per dur a terme aquesta tasca, l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 es pregunta quins s\xc3\xb3n els fins d'un acte concret de comunicaci\xc3\xb3, quines s\xc3\xb3n les seves qualitats quan s'empra en un context determinat, i de quina manera es diferencia tant d'altres usos d'aquest mateix acte de comunicaci\xc3\xb3 en contextos diferents, com de l'\xc3\xbas d'altres actes de comunicaci\xc3\xb3 en el context en el qual s'ha emprat._NEWLINE_John Gumperz i sobretot, Dell Hymes (1964) foren els pares d'aquest corrent. Cal dir que, fins als anys seixanta del segle XX, la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica s'havia centrat de manera gaireb\xc3\xa9 exclusiva en l'estudi de la llengua com a sistema de signes. Els intents d'entendre la dimensi\xc3\xb3 social de la llengua s'havien limitat a intentar definir com parlaven els membres de diferents grups socials, per\xc3\xb2 sense tenir gaire en compte en quina situaci\xc3\xb3, amb quins interlocutors i per aconseguir quins objectius. Per solucionar aquestes mancances, els etn\xc3\xb2grafs de la comunicaci\xc3\xb3, que entenien la llengua com a pr\xc3\xa0ctica cultural i social, van defensar que el seu estudi s'havia de centrar en l'\xc3\xbas contextualitzat de les formes ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques en un esdeveniment de parla o comunicatiu. Els etn\xc3\xb2grafs de la comunicaci\xc3\xb3 van proposar, doncs, que, en comptes de llengua, es fes servir el terme comunicaci\xc3\xb3 per tal com, entenien, la llengua era nom\xc3\xa9s un dels recursos comunicatius a l'abast d'un grup hum\xc3\xa0 (o com deia Hymes, un dels recursos de la seva economia comunicativa)._NEWLINE_Concretament, l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 ha centrat bona part dels seus esfor\xc3\xa7os a determinar com els diversos usos ling\xc3\xbc\xc3\xadstics interaccionen dins d'un mateix grup social, i com ho fan entre grups diferenciats, posant especial \xc3\xa8mfasi en situacions en les quals es produeixen canvis de codi en una mateixa situaci\xc3\xb3 de parla. La base epist\xc3\xa8mica de l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 es fonamenta en la consideraci\xc3\xb3 que les realitzacions concretes i determinades de les lleng\xc3\xbces no es poden desvincular enterament dels seus usos socials, dins d'un context. Aix\xc3\xad doncs, l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 se centra en com les lleng\xc3\xbces \xc2\xabestableixen, desafien, i recreen les identitats i les relacions socials; expliquen als altres i a nosaltres mateixos per qu\xc3\xa8 el m\xc3\xb3n \xc3\xa9s tal com \xc3\xa9s i qu\xc3\xa8 caldria fer per canviar-lo; donen marcs per a esdeveniments a nivell social i individual; i trenquen, o m\xc3\xa9s sovint sostenen, les barreres f\xc3\xadsiques, pol\xc3\xadtiques o socials\xc2\xbb._NEWLINE_Segons Hymes (1972), l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 tres objectius: la comparaci\xc3\xb3 de la parla interculturalment, la proposta de taxonomies i la construcci\xc3\xb3 de models te\xc3\xb2rics explicatius d'aquestes taxonomies. Ha desenvolupat conceptes com ara compet\xc3\xa8ncia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, comunitat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, repertori ling\xc3\xbc\xc3\xadstic, situaci\xc3\xb3 de parla, fet de parla i acte de parla, usats tamb\xc3\xa9 en socioling\xc3\xbc\xc3\xadstica.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEls pensadors Herder (1744-1803) i Humboldt (1767-1835) van comen\xc3\xa7ar a fonamentar les bases per a les futures aportacions posant de manifest les relacions que hi havia entre llengua, cultura i pensament. Per\xc3\xb2 van ser Boas (1859-1942) i Sapir (1881-1939) (reconeguts com a fundadors de l'antropologia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica) qui van descobrir que, quan s'aprenia un codi, tamb\xc3\xa9 s'estava aprehenent els valors, les conductes de relaci\xc3\xb3 social, les normes de comportament, etc., que s'expressaven amb el codi. Cal tamb\xc3\xa9 fer esment de l'antrop\xc3\xb2leg Bronislaw Malinowski, qui juntament amb Sapir, van manifestar que calia redirigir la mirada cap al fet comunicatiu ent\xc3\xa8s com a intercanvi ancorat en un context situacional en els quals els individus no sols codifiquen i descodifiquen missatges ling\xc3\xbc\xc3\xadstics (com deia Saussure), sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 actuen socialment. Les idees centrals s\xc3\xb3n: _NEWLINE_- la import\xc3\xa0ncia del context situacional en la comprensi\xc3\xb3 dels fets ling\xc3\xbc\xc3\xadstics_NEWLINE_- la participaci\xc3\xb3 interaccional com a font de significats socials i culturals_NEWLINE_- la parla entesa com a acci\xc3\xb3 social_NEWLINE_El terme i la seva definici\xc3\xb3 van apar\xc3\xa8ixer per primer cop en l'obra de Dell Hymes i John Gumperz (1972), Directions in Sociolinguistics, per a referir-se a l'estudi de la interacci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica o comunicativa. En un principi, l'objectiu era tan sols el comportament comunicatiu de grups tribals, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s endavant se centr\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 en l'an\xc3\xa0lisi de l'activitat comunicativa: les situacions, els fets i els actes de parla. Per tant, estudia totes les normes, expl\xc3\xadcites i impl\xc3\xadcites, els aspectes verbals i no verbals de les interaccions comunicatives.\n_START_SECTION_\nCompet\xc3\xa8ncia comunicativa\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels objectius clau de l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s identificar el coneixement que qualsevol parlant d'una comunitat t\xc3\xa9 per a poder-se comunicar de manera adequada dins aquesta comunitat i un dels principals aspectes que tracta \xc3\xa9s la capacitat que tenen els parlants de transmetre adequadament all\xc3\xb2 que volen comunicar als seus interlocutors, a difer\xc3\xa8ncia de la compet\xc3\xa8ncia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, que podem associar a la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica estructural, i que se centra m\xc3\xa9s en la capacitat dels parlants per a generar enunciats gramaticalment correctes. Els etn\xc3\xb2grafs, per tant, van utilitzar el terme compet\xc3\xa8ncia per tal de posar-lo en di\xc3\xa0leg amb la noci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica mental i abstracta que Chomsky, coetani de Hymes i Gumperz, defensava. Alhora, volien fer pal\xc3\xa8s que l'\xc3\xbas ling\xc3\xbc\xc3\xadstic no era imprevisible, arbitrari i poc sostenible, sin\xc3\xb3 regular i susceptible de ser descrit d'una manera sistem\xc3\xa0tica._NEWLINE_La concepci\xc3\xb3 que \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria una gram\xc3\xa0tica abstracta aut\xc3\xb2noma als fets de parla, que podem vincular m\xc3\xa9s estretament a les propostes de ling\xc3\xbcistes com Chomsky i Saussure, contradiu el principi de l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 segons el qual la llengua pren completament el seu sentit ontol\xc3\xb2gic en el moment de la seva realitzaci\xc3\xb3 concreta. De tota manera, cal tenir en compte que la idea que nom\xc3\xa9s es pot trobar un ordre o una regularitat en un model abstracte de la llengua entra en contradicci\xc3\xb3 amb el fet que, sovint, no es produeix un acord entre els parlants sobre quins usos de la llengua s\xc3\xb3n acceptables i quins altres no ho s\xc3\xb3n. Igualment, trobem que en els fets de parla es pot trobar certa regularitat, com ho demostren els estudis que s'han fet dins de l'\xc3\xa0mbit de la variaci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica._NEWLINE_La compet\xc3\xa8ncia comunicativa, per tant, segons la visi\xc3\xb3 que en t\xc3\xa9 l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s la capacitat de transmetre un contingut determinat i espec\xc3\xadfic. Cal no oblidar que aquesta transmissi\xc3\xb3 estar\xc3\xa0 sempre subjecta al context en el qual es produeix, puix tant aquesta com la recepci\xc3\xb3 del contingut s'hi veuran condicionats. En aquest sentit, l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 pren el context des de tres angles diferents: la comunitat de parla, el fet de parla, i l'acte de parla.\n_START_SECTION_\nComunitat de parla\n_START_PARAGRAPH_\nL'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 considera que una comunitat de parla \xc3\xa9s un grup que comparteix les mateixes regles per a emprar i interpretar els enunciats ling\xc3\xbc\xc3\xadstics. M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de compartir una mateixa llengua, t\xc3\xa9 en compte que parlants d'un mateix grup ling\xc3\xbc\xc3\xadstic poden interpretar un mateix fet de parla de maneres diferents. Aix\xc3\xad doncs, aquestes comunitats es defineixen per patrons comuns que van m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l'homogene\xc3\xaftat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, i que contribueixen, a m\xc3\xa9s, a conformar la identitat de grup. Aquests trets grupals tamb\xc3\xa9 regeixen, a trav\xc3\xa9s dels usos de la llengua que es fan en el seu si, la conducta social dels seus membres._NEWLINE_Per als etn\xc3\xb2grafs de la comunicaci\xc3\xb3, un objectiu clau fou descriure la relaci\xc3\xb3 entre funci\xc3\xb3 i forma ling\xc3\xbc\xc3\xadstica en diferents societats. Aix\xc3\xad, els grups humans o comunitats (i no les lleng\xc3\xbces enteses com a codis abstractes de signes) van esdevenir els marcs de refer\xc3\xa8ncia per als etn\xc3\xb2grafs de la comunicaci\xc3\xb3. Les comunitats eren, per a ells, sistemes d'esdeveniments comunicatius que calia descriure per poder establir comparacions entre diferents comunitats. L'objectiu d'aquest programa comparatiu era no sols identificar les caracter\xc3\xadstiques distintes de cada esdeveniment en diferents societats (per tal de poder definir la compet\xc3\xa8ncia comunicativa dels parlants) sin\xc3\xb3, fonamentalment, establir el rol de la parla en relaci\xc3\xb3 amb altres formes comunicatives dins cada grup cultural i hum\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nActe de parla\n_START_PARAGRAPH_\nL'acte de parla entra dins de l'\xc3\xa0mbit de l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3, tenint en compte de quina manera una mateixa unitat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica pot variar el seu significat depenent de quin sigui el context en qu\xc3\xa8 s'empri, vinculant estretament l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 amb la pragm\xc3\xa0tica. En aquest sentit, la tasca de l'investigador consisteix a determinar quines s\xc3\xb3n les relacions entre la realitat subjectiva de qui parla, la forma ling\xc3\xbc\xc3\xadstica escollida, i la resposta de l'audi\xc3\xa8ncia. Tot i que l'aproximaci\xc3\xb3 que fa l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 als actes de parla \xc3\xa9s similar al de l'an\xc3\xa0lisi de la conversa, es diferencien en el fet que l'etnografia de la comunicaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 en compte aspectes externs al mateix fet de parla, com ara el punt de vista que puguin tenir tant el locutor com l'o\xc3\xafdor. L'investigador, per tant, ha de cercar les evid\xc3\xa8ncies expl\xc3\xadcites que tracta l'an\xc3\xa0lisi de la conversa, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 d'altres que s'hi poden considerar impl\xc3\xadcites, com ara el rerefons dels parlants."