b'\n_START_ARTICLE_\nGarcilaso de la Vega\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nGarcilaso de la Vega era descendent, per part de pare, d\'\xc3\x8d\xc3\xb1igo L\xc3\xb3pez de Mendoza, Marqu\xc3\xa8s de Santillana i, per part de mare, de Fern\xc3\xa1n P\xc3\xa9rez de Guzm\xc3\xa1n. Va n\xc3\xa9ixer a Toledo entre l\'any 1501 i el 1503. Va quedar orfe de pare i es va educar a la cort, on va con\xc3\xa8ixer el 1519 el seu gran amic, el cavaller catal\xc3\xa0 Joan Bosc\xc3\xa0, el "Nemoroso" dels seus versos. Segurament a aquesta amistat devia Garcilaso la seva estima per la l\xc3\xadrica d\'Ausi\xc3\xa0s March, que va deixar alguna influ\xc3\xa8ncia en la seva obra._NEWLINE_Garcilaso va entrar a servir el 1520 a Carles I de Castella en qualitat de membre continu de la gu\xc3\xa0rdia r\xc3\xa8gia. Va aprendre grec, llat\xc3\xad, itali\xc3\xa0, franc\xc3\xa8s, m\xc3\xbasica i esgrima. Va tenir uns amors amb una dama comunera de Toledo, de la qual va tenir un fill, que va rec\xc3\xb2neixer p\xc3\xb2stumament. En els seg\xc3\xbcents anys va lluitar en la revolta de les Comunitats de Castella i va ser ferit en l\'acci\xc3\xb3 d\'Ol\xc3\xadas del Rey; tamb\xc3\xa9 va participar en el setge a la seva ciutat natal (1522), on la dona del comuner de Toledo Juan de Padilla s\'havia fet fort. A finals de 1522 es va embarcar acompanyat de Joan Bosc\xc3\xa0 i Pedro de Toledo, futur virrei de N\xc3\xa0pols, en una expedici\xc3\xb3 de socors que va voler evitar la caiguda de Rodes en poder dels turcs per\xc3\xb2 no va poder. De nou, Garcilaso va resultar ferit, aquest cop de gravetat. _NEWLINE_De retorn a Espanya va ser nomenat cavaller de l\'Orde de Sant Jaume i el 1524 es va enfrontar als francesos en el setge d\'Hondarribia i, al seu retorn a Toledo, es va casar el 1525 amb Helena de Zu\xc3\xb1iga, una dama de Leonor, germana de Carles V. A partir de llavors Garcilaso entra a formar part del s\xc3\xa8guici de Leonor i comen\xc3\xa7a a escriure els seus primers poemes dins l\'est\xc3\xa8tica de la l\xc3\xadrica can\xc3\xa7oneril. En aquella \xc3\xa8poca exerceix per un temps com a regidor a la seva ciutat natal. _NEWLINE_El 1527 acompanya la Cort en el seu viatge per diverses ciutats espanyoles i s\'enamora plat\xc3\xb2ricament d\'una dama portuguesa de la reina, Isabel Freyre, l\'anagram\xc3\xa0tica Elisa dels seus versos i a qui aquests s\xc3\xb3n deguts, tamb\xc3\xa9 cantada pel seu amic, el poeta i diplom\xc3\xa0tic portugu\xc3\xa8s Francisco Sa de Miranda amb el nom de C\xc3\xa8lia. El 1528 el poeta d\xc3\xb3na una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de les seves obres a Bosc\xc3\xa0 perqu\xc3\xa8 les revisi i conservi i, una vegada a Roma, assisteix el 1529 a la coronaci\xc3\xb3 com a emperador de Carles I de Castella. Havia dictat, poc abans, el seu testament a Barcelona: hi reconeixia la paternitat del seu fill il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim i li assignava una petita suma de diners per a la seva educaci\xc3\xb3._NEWLINE_Va lluitar amb valentia a la batalla i conquesta de Flor\xc3\xa8ncia contra els francesos (1530). Despr\xc3\xa9s se li va encarregar una curta ambaixada a Fran\xc3\xa7a, on va fer de testimoni a la boda d\'un nebot seu (1531), fill del seu germ\xc3\xa0 Pedro Laso, comuner i, per tant, enemic de Carles I. L\'emperador, disgustat per la participaci\xc3\xb3 de Garcilaso a la cerim\xc3\xb2nia, va manar detenir-lo, fet que es va produir a Tolosa, i va acordar confinar-lo en una illa del Danubi prop de Ratisbona, descrita pel poeta en una de les seves can\xc3\xa7ons. La intervenci\xc3\xb3 de Pedro de Toledo, ja virrei de N\xc3\xa0pols, a favor de Garcilaso, va resultar crucial; aprofitant que aquell any els turcs comen\xc3\xa7aven a amena\xc3\xa7ar Viena, va fer veure a Carles I que es necessita a Garcilaso i se l\'envia a ajudar el Duc d\'Alba. El poeta abandona el 1532 el Danubi, on era pr\xc3\xa0cticament hoste de Comte Gy\xc3\xb6rgy Cseszneky, castell\xc3\xa0 de Gy\xc5\x91r, i s\'estableix a N\xc3\xa0pols. Es va integrar aviat a la vida intel\xc2\xb7lectual de la ciutat i va establir amistat amb poetes com Bernardo Tasso o Luigi Tansillo i te\xc3\xb2rics de la literatura com Antonio Sebastiani Minturno, i va fer amistat especialment amb Mario Galeota, poeta enamorat d\'una hostil napolitana, Violante Sanseverino, "la flor de Gnido", per a la qual escriu les lires de la seva V can\xc3\xa7\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 troba all\xc3\xad l\'escriptor erasmista Juan de Vald\xc3\xa9s. El 1533 visita Barcelona i entrega a Joan Bosc\xc3\xa0 una carta "A la muy man\xc3\xadfica se\xc3\xb1ora do\xc3\xb1a Ger\xc3\xb3nima Palova de Almog\xc3\xa1var" que apareixer\xc3\xa0, el 1534 i com a pr\xc3\xb2leg, en la seva traducci\xc3\xb3 espanyola del Cortes\xc3\xa0 de Baldassare Castiglione. _NEWLINE_Garcilaso de la Vega va participar, el 1535, a la campanya africana de Carles V, i singularment, a Tunis, en el setge de La Goleta i de nou va caure malferit. Va esclatar la tercera guerra de Francesc I contra Carles V i l\'expedici\xc3\xb3 contra Fran\xc3\xa7a de 1536 a trav\xc3\xa9s de Proven\xc3\xa7a va ser l\'\xc3\xbaltima experi\xc3\xa8ncia militar de Garcilaso. El poeta va ser nomenat mestre de camp d\'un ter\xc3\xa7 d\'infanteria i, en efecte, va morir l\'octubre de 1536 despr\xc3\xa9s del temerari assalt a una fortalesa a Le Muy, prop de Fr\xc3\xa9jus, en la qual va ser el primer home a pujar l\'escala. Traslladat ferit a Ni\xc3\xa7a, va morir en aquesta ciutat al cap de pocs dies assistit pel seu amic Francesc de Borja, Duc de Gandia.\n_START_SECTION_\nTraject\xc3\xb2ria po\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nLa traject\xc3\xb2ria po\xc3\xa8tica de Garcilaso, segons l\'estudi de Rafael Lapesa, es pot dividir en tres etapes: etapa castellana, en la qual escriu els poemes en octos\xc3\xadl\xc2\xb7labs; etapa italiana o petrarquista, en la qual, influ\xc3\xaft per Francesco Petrarca, escriu sonets o can\xc3\xa7oners decicats a Isabel de Freyre de manera semblant als can\xc3\xa7oners petrarquistes; i etapa classicista o napolitana, en la qual, influ\xc3\xaft pels poetes cl\xc3\xa0ssics i per algunes de les seves amistats napolitanes, escriu elegies, ep\xc3\xadstoles, \xc3\xa8glogues i odes, algunes en llat\xc3\xad._NEWLINE_La poesia de Garcilaso est\xc3\xa0 dividida per la seva estada a N\xc3\xa0pols (primer el 1522-1523 i despr\xc3\xa9s el 1533). Abans d\'anar a N\xc3\xa0pols la seva poesia no est\xc3\xa0 marcada per elements petrarquistes, \xc3\xa9s a N\xc3\xa0pols on descobreix els autors italians. Despr\xc3\xa9s de la seva estada la seva poesia tindr\xc3\xa0 importants rastres de la l\xc3\xadrica italiana, influ\xc3\xaft tant per autors anteriors com Francesco Petrarca, com per autors contemporanis com Jacobo Sannazaro, autor de La Arcadia (1504). Garcilaso far\xc3\xa0 seu el m\xc3\xb3n de la Arcadia, en el qual sons i colors conviden a la reflexi\xc3\xb3 acomanyant als sentiments. Tamb\xc3\xa9 l\'influeix Ludocivo Arioto, de qui pren el tema de la bogeria d\'amor._NEWLINE_\xc3\x89s a It\xc3\xa0lia on Garcilaso enforteix el seu classicisme, ja apr\xc3\xa8s amb els humanistes castellans a la Cort, i redescobreix les Buc\xc3\xb2liques de Virgili, les Metamorfosis d\'Ovidi i les Odes d\'Horaci; sense oblidar autors grecs que tamb\xc3\xa9 estudia. _NEWLINE_L\'obra po\xc3\xa8tica de Garcilaso de la Vega, composta de m\xc3\xa9s de trenta sonets, quatre can\xc3\xa7ons, una oda en lires, dues elegies, una ep\xc3\xadstola, tres \xc3\xa8glogues, set cobles castellanes i tres odes llatines es va publicar per primer cop el 1543, com a \xc3\xa0pendix de les Obres de Joan Bosc\xc3\xa0. La producci\xc3\xb3 l\xc3\xadrica de Garcilaso de la Vega, m\xc3\xa0xima expressi\xc3\xb3 del Renaixement castell\xc3\xa0, es va convertir, molt aviat, en una refer\xc3\xa8ncia per als poetes espanyols, que no podien ignorar la revoluci\xc3\xb3 m\xc3\xa8trica i est\xc3\xa8tica que juntament amb Joan Bosc\xc3\xa0 i Diego Hurtado de Mendoza van introduir a la l\xc3\xadrica castellana. Entre aquestes innovacions hi ha una s\xc3\xa8rie d\'estrofes (tercet, sonet, lira, octava real, endecas\xc3\xadl\xc2\xb7lab, can\xc3\xa7\xc3\xb3 en estances), el vers endecas\xc3\xadl\xc2\xb7lab i el seu ritme trit\xc3\xb2nic i altres recursos i estructures del Petrarquisme itali\xc3\xa0._NEWLINE_La llengua del poeta \xc3\xa9s clara i n\xc3\xadtida, conforme amb els ideals del seu amic Juan de Vald\xc3\xa9s: selecci\xc3\xb3, precisi\xc3\xb3 i naturalitat, paraula oral m\xc3\xa9s que escrita, paraules usuals, prefer\xc3\xa8ncia per les paraules del propi idioma abans d\'usar estrangerismes, buscar l\'equilibre cl\xc3\xa0ssic, l\'estilitzaci\xc3\xb3 i la presici\xc3\xb3 en una llengua vulgar. \xc3\x89s a dir, evitar la ret\xc3\xb2rica pomposa i l\'expressi\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada i culta perqu\xc3\xa8 la poesia pugui apar\xc3\xa8ixer sincera, genu\xc3\xafna i espont\xc3\xa0nia. L\'objectiu de la poesia \xc3\xa9s ser escoltada, \xc3\xa9s comunicar sentiments, no despertar admiraci\xc3\xb3. Garcilaso, doncs, prefereix el to \xc3\xadntim, personal i confidencial en lloc de la ret\xc3\xb2rica i pompa.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estil de Garcilaso \xc3\xa9s molt caracter\xc3\xadstic: cuida especialment la musicalitat del vers mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de l\'al\xc2\xb7literaci\xc3\xb3 i un ritme entorn dels tres eixos accentuals de l\'endecas\xc3\xad\xc2\xb7lab itali\xc3\xa0. Utilitza l\'ep\xc3\xadtet amb la intenci\xc3\xb3 de crear un m\xc3\xb3n idealitzat on els objectes resultin arquet\xc3\xadpics i estilitzats a la manera del Platonisme. Per altra banda, \xc3\xa9s molt h\xc3\xa0bil en la descripci\xc3\xb3 del que \xc3\xa9s fugitiu; la seva poesia produeix una sensaci\xc3\xb3 de temps i s\'impregna de malenconia pel transcurs de la vida, el que ell anomena "dolorido sentir":_NEWLINE_No me podr\xc3\xa1n quitar el dolorido_NEWLINE_sentir, si ya primero_NEWLINE_no me quitan el sentido._NEWLINE_El paisatge dels seus poemes est\xc3\xa0 instal\xc2\xb7lat als voltants de Toledo, al marge del riu Tajo. Apareixen temes mitol\xc3\xb2gics com a alternativa als temes religiosos: Garcilaso no va escriure ni un vers de tema religi\xc3\xb3s. La mitologia li provocava una emoci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica i s\'identifica plenament en alguns mites com el d\'Apol\xc2\xb7lo i Dafne. Els seus temes preferits s\xc3\xb3n els sentiments d\'abs\xc3\xa8ncia, el conflicte entre ra\xc3\xb3 i passi\xc3\xb3, el pas del temps i el cant d\'una naturalesa id\xc3\xadl\xc2\xb7lica que serveix de contrast als adolorits sentiments del poeta:_NEWLINE_Contigo mano a mano_NEWLINE_busquemos otros prados y otros r\xc3\xados,_NEWLINE_otros valles floridos y sombr\xc3\xados,_NEWLINE_donde descanse, y siempre pueda verte_NEWLINE_ante los ojos m\xc3\xados,_NEWLINE_sin miedo y sobresalto de perderte. (\xc3\x89gloga primera)\n_START_SECTION_\nGarcilaso i els cl\xc3\xa0ssics\n_START_PARAGRAPH_\nLa influ\xc3\xa8ncia dels cl\xc3\xa0ssics en la poesia de Garcilaso de la Vega comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a partir del 1532 degut al seu exili a N\xc3\xa0pols. All\xc3\xa0 estigu\xc3\xa9 envoltat de l\'ambient refinat del Renaixement i va poder ampliar els seus coneixements sobre l\'antiguitat cl\xc3\xa0ssica. _NEWLINE_La majoria dels sonets de l\'autor s\'assimilen al petrarquisme per\xc3\xb2, \xc3\xa9s interessant veure que, ja en alguns d\'ells podem detectar estampes mitol\xc3\xb2giques: la transformaci\xc3\xb3 de Dafne en llorer (Sonet XIII), el descens d\'Orfeu als inferns per a recuperar a Eur\xc3\xaddice (XV) o la mort ag\xc3\xb2nica de Leandre creuant el mar Hel\xc2\xb7lespont (XXIX). _NEWLINE_Pren d\'Horaci no nom\xc3\xa9s l\'estructura d\'algunes odes (II, 10, 11) com \xc3\xa9s ara Ode ad florem Gnidi, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 el tema plantejat. Per a la coneguda ep\xc3\xadstola dirigida a Bosc\xc3\xa0, pren l\'estrofa horaciana, l\'alternan\xc3\xa7a del g\xc3\xa8nere epistolar amb el sat\xc3\xadric i el plantejament del tema de la polaritat horaciana, tot fent \xc3\xbas de l\'hendecas\xc3\xadl\xc2\xb7lab solt per a donar una sensaci\xc3\xb3 de major flu\xc3\xafdesa de les seves idees. En les dues elegies de Garcilaso tamb\xc3\xa9 trobem llegat d\'aquest autor cl\xc3\xa0ssic on, per una banda, a la primera d\'elles hi reconeixem la idea de l\'\xc3\xa0nima dividida en dues parts degut a l\'abs\xc3\xa8ncia o a la mort d\'\xc3\xban \xc3\xa9sser estimat, la qual implica la desaparici\xc3\xb3 d\'una de les dues parts de l\'\xc3\xa0nima. Per una altra banda, a la segona elegia hi trobem el t\xc3\xb2pic horaci\xc3\xa0 de la impossibilitat del poeta a l\'hora de trobar rep\xc3\xb2s per al seu patiment fins i tot en les parts m\xc3\xa9s llunyanes de la terra, com tamb\xc3\xa9 elements sat\xc3\xadrics. _NEWLINE_Pel que fa a les \xc3\xa8glogues, molts aspectes d\'aquestes estan centrades en les buc\xc3\xb2liques de Virgili. Aix\xc3\xad, la primera adopta l\'estructura de la vuitena buc\xc3\xb2lica de tal autor (breu introducci\xc3\xb3, dedicatoria i dos mon\xc3\xb2legs) i, tanmateix, alguns del noms del personatges estan relacionats amb el m\xc3\xb3n cl\xc3\xa0ssic: Elisa correspon al nom de Dido; Salicio, qui segu\xc3\xa9ix la pauta dels pastors vigilians en el seu mon\xc3\xb2leg, prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad salix, que significa "saule ploraner" i, per \xc3\xbaltim, l\'etimologia de Nemoroso \xc3\xa9s nemus, "bosc ombr\xc3\xadvol". _NEWLINE_L\'\xc3\xa8gloga tercera esta plena de refer\xc3\xa8ncies cl\xc3\xa0ssiques: l\'estructura del poema presenta certes correspond\xc3\xa8ncies amb un llarg poema de Catul (Carmina, LXIV); la dedicatoria est\xc3\xa0 elaborada amb reflexions sobre l\'estil del g\xc3\xa8nere pastoral ja presents en Virgili (Buc\xc3\xb2liques, VI), mentre que la juxtaposici\xc3\xb3 de les hist\xc3\xb2ries de les nimfes, recorda a Ovidi i, per \xc3\xbaltima, el cant amabeu procedeix, en part, tamb\xc3\xa9 de Virgili (Buc\xc3\xb2liques, VII). Una altra petjada cl\xc3\xa0ssica la tornem a trobar en molts del noms de les nimfes.'