b'\n_START_ARTICLE_\nUlaid\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria del nom\n_START_PARAGRAPH_\nUlaid \xc3\xa9s un nom plural, cosa que l\'identifica m\xc3\xa9s com a etn\xc3\xb2nim que com una indicaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica. Aquests Ulaid corresponen possiblement als \xce\x9f\xcf\x8d\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbd\xcf\x84\xce\xbf\xce\xb9 (Uoluntii o Voluntii en llat\xc3\xad) mencionats per Claudi Ptolemeu en el segle II en la seva Geographia, probablement una corrupci\xc3\xb3 d\'\xce\x9f\xcf\x8d\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x84\xce\xbf\xce\xb9 (Uluti). El nom d\'aquest poble deriva probablement d\'ul, "barba". El consens acad\xc3\xa8mic general apunta que aquests Ulaid estaven emparentats amb els anomenats \xc3\x89rainn, almenys llurs fam\xc3\xadlies reials, els Clanna Dedad, encara que no necess\xc3\xa0riament la poblaci\xc3\xb3. T. F. O\'Rahilly creia fermament que els Ulaid eren una branca actual dels \xc3\x89rainn. En qualsevol cas, s\xc3\xad que estaven relacionats amb els Ulaid era el poble conegut com els  D\xc3\xa1irine, nom que designaca a la reialesa dels \xc3\x89rainn, i que derivava dels Darini de Ptolemeu.\n_START_SECTION_\nTroballes\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que Francis John Byrne descriu els pocs artefactes de la T\xc3\xa8ne descoberts a Irlanda com "for\xc3\xa7a escassos", la majoria dels artefactes  (majorit\xc3\xa0riament armes i peces d\'arn\xc3\xa8s) s\'han trobat al nord d\'Irlanda, el que suggereix que petits grups de colons (guerrers i treballadors de metalls) hi arribaren des de Brit\xc3\xa0nia en el segle III aC, i que podien haver estat absorbits per la poblaci\xc3\xb3 Ulaid.\n_START_SECTION_\nTerritoris\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbas de la paraula cuige, primitiu c\xc3\xb3iced, literalment "cinquena", amb el significat de "prov\xc3\xadncia", implica l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una pentarquia en algun moment de la prehist\xc3\xb2ria d\'Irlanda, habitades aquestes parts per pobles com els  Ulaid, els Connachta (Connacht) i els Laigin (Leinster), la regi\xc3\xb3 de Mumu (Munster), i la prov\xc3\xadncia central de Mide. En el seu moment d\'esplendor, el territori Ulaid aconseguia les riberes del Boyne pel sud i les terres de Leitrim a l\'oest. No obstant aix\xc3\xb2, aquesta pentarquia ja havia desaparegut en el segle V, quan disposem de les primeres fonts hist\xc3\xb2riques. Els Ulaid encara controlaven un important territori als comtats d\'Antrim, i Louth, encara que les fronteres eren for\xc3\xa7a canviants. _NEWLINE_La seva principal dinastia eren els D\xc3\xa1l Fiatach, amb el seu centre a Downpatrick, Comtat de Down. El nom Ulaid va adquirir un sentit geogr\xc3\xa0fic addicional, de manera que el terme r\xc3\xad Ulad, "rei dels Ulaid", podria designar al rei de D\xc3\xa1l Fiatach, o al rei suprem del nord-est, molts dels quals procedien de dinasties Cruithne com els D\xc3\xa1l nAraide i els U\xc3\xad Echach Cobo (els D\xc3\xa1l nAraide van arribar a reivindicar-se en les seves alterades geneaologies com na fir Ulaid, "els aut\xc3\xa8ntics Ulaid"). La resta de l\'antiga prov\xc3\xadncia va caure en mans de les dinasties d\'Airg\xc3\xadalla i de les branques septentrionals dels U\xc3\xad N\xc3\xa9ill. Els Ulaid com a grup \xc3\xa8tnic diferenciat, representat principalment pels D\xc3\xa1l Fiatach, van sobreviure fins a la conquesta normanda de 1177, encap\xc3\xa7alada per l\'anglonormand John de Courcy.\n_START_SECTION_\nDescend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEls genealogistes medievals irlandeses tra\xc3\xa7aven la descend\xc3\xa8ncia dels Ulaid des del llegendari Rei Suprem Rudraige mac Sithrigi. Els Ulaid protagonitzen diverses llegendes i tradicions hist\xc3\xb2riques irlandeses corresponents a l\'\xc3\xa8poca prehist\xc3\xb2rica, especialment el conjunt de relats i sagues conegudes com a Cicle de l\'Ulster. Aquestes hist\xc3\xb2ries es desenvolupen durant el regnat de Conchobar mac Nessa, qui va governar l\'Ulster des de la seva capital d\'Emain Macha (Navan Fort, prop d\'Armagh) i relaten els enfrontaments amb els Connachta de Connacht, governats per la reina Medb i el seu esp\xc3\xb2s Ailill mac M\xc3\xa1ta. El gran heroi C\xc3\xba Chulainn, nebot de Conchobar \xc3\xa9s el principal heroi d\'aquestes sagues, que aconsegueixen el seu cl\xc3\xadmax en la hist\xc3\xb2ria coneguda com a T\xc3\xa1in B\xc3\xb3 C\xc3\xbaailnge, "El robatori del bestiar de Cooley"._NEWLINE_En algunes d\'aquestes hist\xc3\xb2ries es fa coincidir les dates de naixement i defunci\xc3\xb3 del rei amb les de Crist, la qual cosa crea un aparent anacronisme, ja que els Connachta hist\xc3\xb2rics van ser un grup de tribus descendents de Conn C\xc3\xa9tchathach (Conn el de les Cent Batalles), un Rei Suprem d\'Irlanda el regnat del qual se situa en el segle II de la nostra era. No obstant aix\xc3\xb2, la cronologia que figura en les antigues tradicions hist\xc3\xb2riques irlandesos sol ser inconsistent i artificial. Un antic relat convertwiz Fergus mac L\xc3\xa9ti, predecesaor de Conchobar, en contemporani de Conn, i en una obra sobre la vida de Sant Patrici escrita per T\xc3\xadrech\xc3\xa1n en el segle VII, consta que Cairbre Nia Fer, gendre de Conchobar a les sagues, va viure cent anys abans que el sant (segle IV.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth Jackson, basant-se en les seves estimacions sobre la superviv\xc3\xa8ncia de la tradici\xc3\xb3 oral, ha suggerit igualment que el Cicle de l\'Ulster s\'hauria originat al segle IV. Altres experts, seguint les tesis de T. F. O\'Rahilly, proposen que les sagues del Cicle de l\'Ulster deriven de les guerres que van tenir lloc als segles IV i segle V entre els Ulaid de l\'Ulster, els Connachta de Connacht i les emergents dinasties dels U\xc3\xad N\xc3\xa9ill (fam\xc3\xadlia que descendia en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia dels Connachta a trav\xc3\xa9s de Niall dels nou ostatges), al final de les quals, el territori dels Ulaid es va reduir considerablement despr\xc3\xa9s del naixement dels regnes d\'Airgialla (Oriel), Tyrconnell i Tirowen. _NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria tradicional assenyala als Tres Collas, tres retataranets de Conn com els principals impulsors d\'aquests fets. Els tres Collas, despr\xc3\xa9s de derrotar al rei Ulaid Fergus Foga a Achad Lethderg (Comtat de Monaghan), van conquistar tot el territori Ulaid a l\'oest del riu Newry i del Lough Neagh, i van incendiar Emain Macha, on ja no va tornar a regnar cap Ulaid. Els Annals dels quatre mestres situen aquests fets l\'any 331. O\'Rahilly i els seus seguidors, creuen que els Collas serien els \xc3\xa0lter ego literaris dels fills de Niall No\xc3\xadgiallach, ep\xc3\xb2nim fundador dels U\xc3\xad N\xc3\xa9ill, que haurien estat els aut\xc3\xa8ntics conqueridors d\'Emain al segle V.\n_START_SECTION_\nAscend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nCal assenyalar que els reis de Tara citats en el Cicle de l\'Ulster s\xc3\xb3n els parents dels Ulaid, els \xc3\x89rainn, i apareixen retratats de manera simp\xc3\xa0tica, especialment Conaire M\xc3\xb3r. En aquella \xc3\xa8poca ni els Connachta ni els U\xc3\xad N\xc3\xa9ill havien aconseguit el tron. Tara va ser posteriorment ocupada pels Laigin, conjunt de tribus que habitaven Leinster i que apareixen d\'alguna forma vinculats als Connachta en el Cicle. D\'altra banda, els \xc3\x89rainn, regits per C\xc3\xba Ro\xc3\xad, habitaven les distants terres de Munster i, encara que enemics a mort dels Ulaid, generalment se\'ls tracta amb un inter\xc3\xa8s i simpatia poc usuals.'