b"\n_START_ARTICLE_\nFranziskus von Paula Sch\xc3\xb6nborn Buchheim\n_START_SECTION_\nInfantesa i formaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nFranziskus von Paula Sch\xc3\xb6nborn va n\xc3\xa9ixer el 24 de gener de 1844 a Praga, llavors part de Boh\xc3\xa8mia. Ell era el fill d'Erwein Damian Hugo Comte von S\xc3\xb6h\xc3\xb6nborn-Wiesentheid i de Christina Maria Josefa comtessa von Br\xc3\xbchl. Va rebre el sagrament de la confirmaci\xc3\xb3 el 10 de juny de 1859._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de rebre l'educaci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica, va estudiar dret a la Universitat de Praga, teologia a la Universitat d'Innsbruck, i, finalment, a la Pontif\xc3\xadcia Universitat Gregoriana de Roma, on va obtenir un doctorat en teologia el 1875. Pronunci\xc3\xa0 els vots solemnes el 14 d'octubre de 1870, els ordes menors el 25 de mar\xc3\xa7 de 1872, el subdiaconat el 7 d'agost de 1873, i el diaconat el 10 d'agost de 1873.\n_START_SECTION_\nOrdenaci\xc3\xb3 sacerdotal\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser ordenat sacerdot el 12 d'agost de 1873. Va ser nomenat vicerector del seminari de Praga en 1879, i va esdevenir rector en 1882, esdevenint director del puerorum convictus. Va ser nomenat capell\xc3\xa0 de Sa Santedat. L'emperador Francesc Josep el va triar per a la seu de \xc4\x8cesk\xc3\xa9 Bud\xc4\x9bjovice el set de setembre de 1883.\n_START_SECTION_\nBisbe i arquebisbe\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser elegit bisbe de \xc4\x8cesk\xc3\xa9 Bud\xc4\x9bjovice el 28 de setembre del mateix any i la seva consagraci\xc3\xb3 episcopal va tenir lloc el 18 de novembre de 1883 a Praga, a mans del cardenal  Friedrich Johann Joseph C\xc3\xb6lestin von Schwarzenberg, arquebisbe de Praga, assistit per Josef Jan Hais, bisbe de K\xc3\xb6niggr\xc3\xa4tz, i Emanuel Jan Schoebel, bisbe de Leitmeritz. El nomenament com a assistent al Tron Pontifici es va produir el 9 de desembre de 1884. L'emperador Francesc Josep el va designar per a la seu de Praga el 21 de maig de 1885, on es va traslladar el 27 de juliol. Va rebre el pal\xc2\xb7li el 30 de juliol de 1885.\n_START_SECTION_\nCardenal i mort\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser creat cardenal en el consistori del 24 de maig de 1889, amb un breu apost\xc3\xb2lic en el qual el Papa Lle\xc3\xb3 XIII li va donar la birreta vermella. Va rebre el porpra i el t\xc3\xadtol presbiteral dels Sants Joan i Pau el  30 de desembre de 1889. En el mateix any va ser condecorat amb la Gran Creu del Reial Orde de Sant Esteve._NEWLINE_Va morir el 25 de juny de 1899 a la ciutat de Falkenau an der Eger a l'edat de nom\xc3\xa9s 55 anys. Les seves restes van ser traslladades a Praga, i despr\xc3\xa9s de l'exposici\xc3\xb3, va ser enterrat a la catedral metropolitana de Sant Guiu."