b'\n_START_ARTICLE_\nFrancisco Javier Goerlich Lle\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pare va ser Franz G\xc3\xb6rlich Kuhnel, d\'origen austrohongar\xc3\xa8s, el qual es va establir a la ciutat de Val\xc3\xa8ncia com a comerciant i va ostentar el c\xc3\xa0rrec de c\xc3\xb2nsol d\'\xc3\x80ustria-Hongria a Val\xc3\xa8ncia. La seua mare va ser Asunci\xc3\xb3n Lle\xc3\xb3 Sancho, membre d\'una fam\xc3\xadlia de la burgesia valenciana dedicada a la ind\xc3\xbastria i al comer\xc3\xa7 de la seda. El seu domicili l\'establiren al carrer de Saragossa on va n\xc3\xa0ixer Javier Goerlich Lle\xc3\xb3._NEWLINE_Va estudiar batxillerat al Colegio de San Jos\xc3\xa9 de Val\xc3\xa8ncia i al 1905 va cursar peritatge mec\xc3\xa0nic a l\'Instituto T\xc3\xa9cnico de Valencia. Va llicenciar-se en Ci\xc3\xa8ncies Exactes i va estudiar arquitectura a Madrid i Barcelona, obtenint el t\xc3\xadtol d\'arquitecte en aquesta \xc3\xbaltima l\'any 1914. Mentre estudiava arquitectura va fer pr\xc3\xa0ctiques amb l\'arquitecte valenci\xc3\xa0, Luis Ferreres Soler._NEWLINE_L\'any que va comen\xc3\xa7ar la seua carrera laboral, 1914, es va casar amb Trinidad Miquel Domingo i mai tingueren fills.\n_START_SECTION_\nEls inicis de la seua carrera\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer gran edifici constru\xc3\xaft per ell va ser la Casa de Manuel Castell\xc3\xb3, al n\xc3\xbamero 12 del carrer Gravador Esteve a la ciutat de Val\xc3\xa8ncia. D\'esta \xc3\xa8poca tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s la Casa de Tom\xc3\xa1s Barona a la gran via Marqu\xc3\xa9s del T\xc3\xbaria i el projecte del Trian\xc3\xb3n Palace.Entre 1915 i 1917 va realitzar obres tan importants i destacades a la ciutat de Val\xc3\xa8ncia com la Casa Niederleitner  al carrer Pasqual i Gen\xc3\xads. En este per\xc3\xadode projecta edificis religiosos com la nova fa\xc3\xa7ana de l\'Esgl\xc3\xa9sia de San Lorenzo, l\'Esgl\xc3\xa9sia de la Escuela de Cristo al carrer Cavallers i  els campanars de les parr\xc3\xb2quies d\'El Salvador i Santa M\xc3\xb2nica, esta \xc3\xbaltima al barri de Patraix. L\'any 1917 va construir la Casa de Juan Sala a la gran via Germanies i va emprendre la reforma de l\'exconvent del Carmen per a ubicar el Museu de Belles Arts._NEWLINE_L\'any 1918 va obtindre la pla\xc3\xa7a d\'arquitecte del Ministeri d\'Hisenda. \xc3\x89s en este moment quan treballa a Osca i les Illes Balears per a finalment ubicar-se de nou a Val\xc3\xa8ncia l\'any 1920.\n_START_SECTION_\nLa consolidaci\xc3\xb3 com arquitecte\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1922 va obtindre la pla\xc3\xa7a d\'arquitecte municipal de l\'Ajuntament de Val\xc3\xa8ncia i el 1931 va promocionar a arquitecte major de l\'Ajuntament fins a la seua jubilaci\xc3\xb3 el 20 de novembre de 1956._NEWLINE__NEWLINE_Goerlich \xc3\xa9s un dels principals representants del "casticisme" valenci\xc3\xa0 (un exemple fou el pavell\xc3\xb3 valenci\xc3\xa0 a l\'Exposici\xc3\xb3 Iberoamericana de Sevilla el 1929). Al mateix temps dissenya edificis de diferents estils des d\'ex\xc3\xb2tics o neog\xc3\xb2tics. Seguint aquest costum, Goerlich tamb\xc3\xa9 far\xc3\xa0 \xc3\xbas del llenguatge modern (sobretot en els anys trenta), per a posteriorment deixar-lo de banda._NEWLINE_Com a arquitecte municipal fou un gran impulsor de les reformes urbanes del centre hist\xc3\xb2ric. Partint del Projecte de Reforma del 1908 de Federico Aymam\xc3\xad, en el Pla de 1928, Goerlich inclou l\'obertura de l\'Avinguda de l\'Oest, la prolongaci\xc3\xb3 del Carrer de la Pau, l\'obertura del carrer Poeta Querol, l\'obertura de la Pla\xc3\xa7a de la Reina fins al carrer de la Corretgeria, l\'obertura de l\'actual Pla\xc3\xa7a de l\'Ajuntament, en substituci\xc3\xb3 de l\'antiga Baixada de Sant Francesc, per a la qual van caldre multitud d\'expropiacions i es va generar un gran malestar social. Entre altres intervencions, tamb\xc3\xa9 va projectar el nou urbanisme del centre, substituint les cases de 2 o 3 plantes per altres d\'inspiraci\xc3\xb3 vertical, amb 8, 9 o m\xc3\xa9s plantes; la prolongaci\xc3\xb3 del carrer de Sant Vicent; i la remodelaci\xc3\xb3 del barri de Pescadors._NEWLINE_Va ser president de l\'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Sant Carles de Val\xc3\xa8ncia, membre de les reials acad\xc3\xa8mies de Belles Arts de Sant Ferran de Madrid (1935), de "Santa Isabel de Hungr\xc3\xada" de Sevilla, de "Bellas Artes y Ciencias Hist\xc3\xb3ricas de Toledo" (1947) i de "Bellas Artes de San Telmo" a M\xc3\xa0laga (1949), professor de l\'escola d\'Arts i Oficis de Val\xc3\xa8ncia (1931) i director del Centre de Cultura Valenciana el 1948._NEWLINE_Va donar al Museu de Belles Arts de Val\xc3\xa8ncia la seua col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'art formada per 121 obres.'