b"\n_START_ARTICLE_\nParlament Europeu\n_START_SECTION_\nAssemblea consultiva\n_START_PARAGRAPH_\nLa Declaraci\xc3\xb3 Schuman no f\xc3\xa9u cap menci\xc3\xb3 d'aquest \xc3\xb2rgan. Els estats participants creien (o esperaven) poder resoldre les difer\xc3\xa8ncies amb els brit\xc3\xa0nics per tal que l'Assemblea del Consell d'Europa compl\xc3\xads aquesta funci\xc3\xb3. Durant les negociacions del Tractat s'hi afeg\xc3\xad la idea d'una assemblea distinta que fes de contrap\xc3\xa8s al poder executiu i don\xc3\xa9s legitimitat democr\xc3\xa0tica. El text del Tractat de la CECA, incloent-hi l'\xc3\xbas del terme \xc2\xabrepresentants del poble\xc2\xbb, demostr\xc3\xa0 la voluntat dels l\xc3\xadders d'establir quelcom que fos m\xc3\xa9s que una simple assemblea consultiva normal i obr\xc3\xad la possibilitat que aquest \xc3\xb2rgan fos elegit per sufragi directe. La import\xc3\xa0ncia de l'Assemblea qued\xc3\xa0 patent des del principi, quan se li encarreg\xc3\xa0 l'elaboraci\xc3\xb3 d'un projecte de tractat per crear una comunitat pol\xc3\xadtica europea. El 13 de setembre del 1952 s'establ\xc3\xad una assemblea ad hoc amb membres addicionals, per\xc3\xb2 el rebuig franc\xc3\xa8s a la Comunitat Europea de Defensa f\xc3\xa9u que s'acab\xc3\xa9s abandonant el projecte._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, els Tractats de Roma establiren la Comunitat Econ\xc3\xb2mica Europea i l'Euratom el 1958. L'Assemblea Comuna de les tres comunitats (que tenien \xc3\xb2rgans executius diferents) es canvi\xc3\xa0 el nom a \xc2\xabAssemblea Parlament\xc3\xa0ria Europea\xc2\xbb. El 19 de mar\xc3\xa7 del 1958 es reun\xc3\xad per primera vegada a Luxemburg, on Schuman en fou elegit primer president. El 13 de maig es reconfigur\xc3\xa0 de manera que els diputats quedessin distribu\xc3\xafts seguint criteris d'ideologia pol\xc3\xadtica, no de nacionalitat. Aquest fet \xc3\xa9s considerat el naixement del Parlament Europeu d'avui en dia, motiu pel qual el 50\xc3\xa8 aniversari del Parlament se celebr\xc3\xa0 el mar\xc3\xa7 del 2008 en lloc del 2002._NEWLINE_L'Assemblea adquir\xc3\xad el seu nom actual, \xc2\xabParlament Europeu\xc2\xbb, el 1962. Cinc anys m\xc3\xa9s tard es fusionaren els \xc3\xb2rgans de les tres comunitats per formar les Comunitats Europees. El 1970, al Parlament se li concediren poders sobre part del pressupost de la Comunitat, que s'estengueren a tot el pressupost el 1975. Els Tractats de Roma preveien que el Parlament pass\xc3\xa9s a ser elegit per sufragi directe. Tanmateix, una de les condicions necess\xc3\xa0ries, que el Consell arrib\xc3\xa9s a un acord per fer servir un sistema electoral uniforme, no s'havia complit. L'amena\xc3\xa7a del Parlament de portar el Consell davant del Tribunal de Just\xc3\xadcia Europeu desemboc\xc3\xa0 en un comprom\xc3\xads pel qual el Consell don\xc3\xa0 llum verda a les eleccions i la decisi\xc3\xb3 sobre el sistema electoral qued\xc3\xa0 ajornada.\n_START_SECTION_\nParlament elegit democr\xc3\xa0ticament\n_START_PARAGRAPH_\nEls diputats al Parlament Europeu foren elegits per sufragi directe per primera vegada l'any 1979. El fet de ser elegit directament pel poble el diferencia d'institucions semblants, com ara l'Assemblea Parlament\xc3\xa0ria del Consell d'Europa o el Parlament Panafric\xc3\xa0, els membres dels quals s\xc3\xb3n nomenats pel seu respectiu govern o parlament nacional. L'11 de juliol del 1979 se celebr\xc3\xa0 la primera sessi\xc3\xb3 del Parlament despr\xc3\xa9s d'aquesta elecci\xc3\xb3, en la qual l'assemblea escoll\xc3\xad l'eurodiputada Simone Veil com a presidenta. Veil fou la primera dona a accedir a aquest c\xc3\xa0rrec des de la formaci\xc3\xb3 del Parlament com a Assemblea Comuna._NEWLINE_El Parlament estren\xc3\xa0 la seva nova condici\xc3\xb3 d'\xc3\xb2rgan elegit democr\xc3\xa0ticament fent propostes sobre el funcionament de la UE. Per exemple, el 1984, es bas\xc3\xa0 en el seu treball anterior sobre la Comunitat Pol\xc3\xadtica per elaborar un \xc2\xabTractat Constitutiu de la Uni\xc3\xb3 Europea\xc2\xbb (tamb\xc3\xa9 conegut com a Pla Spinelli en refer\xc3\xa8ncia al seu relator, l'eurodiputat Altiero Spinelli). Tot i que el Pla no prosper\xc3\xa0, moltes de les idees que contenia acabaren sent implementades per altres tractats. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, el Parlament comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a votar sobre els candidats al c\xc3\xa0rrec de President de la Comissi\xc3\xb3 Europea a partir de la d\xc3\xa8cada del 1980, quan encara no se li havia atorgat un dret de veto formal._NEWLINE__NEWLINE_Des de l'elecci\xc3\xb3 del 1979, el nombre de diputats al Parlament Europeu ha anat creixent amb l'adhesi\xc3\xb3 de nous estats a la Uni\xc3\xb3 Europea (igual que el 1994, una vegada culminat el proc\xc3\xa9s de reunificaci\xc3\xb3 d'Alemanya). El Tractat de Ni\xc3\xa7a, que entr\xc3\xa0 en vigor l'1 de febrer del 2003, pos\xc3\xa0 un l\xc3\xadmit de 732 eurodiputats. _NEWLINE_Igual que les altres institucions, el Parlament no tingu\xc3\xa9 seu fixa fins que s'arrib\xc3\xa0 a un acord provisional per deixar el Parlament a Estrasburg i la Comissi\xc3\xb3 i el Consell a Brussel\xc2\xb7les. Malgrat les queixes d'alguns estats, el 1985 el Parlament f\xc3\xa9u construir una segona cambra a Brussel\xc2\xb7les i hi trasllad\xc3\xa0 part del seu treball amb l'objectiu d'estar m\xc3\xa9s a prop de les altres institucions. Finalment, el Consell Europeu arrib\xc3\xa0 a un acord definitiu el 1992, quan decid\xc3\xad que Estrasburg continuaria sent la seu oficial del Parlament, amb dotze sessions a l'any, per\xc3\xb2 que totes les altres activitats parlament\xc3\xa0ries es durien a terme a Brussel\xc2\xb7les. El Parlament protest\xc3\xa0 contra aquesta f\xc3\xb3rmula amb dues seus, per\xc3\xb2 no pogu\xc3\xa9 evitar que el 1997 fos consagrada al Tractat d'Amsterdam. Tot i aix\xc3\xb2, les seus de l'assemblea continuen sent font de pol\xc3\xa8mica._NEWLINE_El Parlament an\xc3\xa0 guanyant compet\xc3\xa8ncies amb cada nou tractat gr\xc3\xa0cies a l'extensi\xc3\xb3 del procediment legislatiu ordinari (aleshores conegut com a procediment de codecisi\xc3\xb3, fins que el 1999 f\xc3\xa9u caure la Comissi\xc3\xb3 Santer. Durant aquests fets, el Parlament es neg\xc3\xa0 a aprovar el pressupost comunitari per les acusacions de frau i mala administraci\xc3\xb3 que arrossegava la Comissi\xc3\xb3. Els dos partits principals entraren en una din\xc3\xa0mica de govern i oposici\xc3\xb3 per primera vegada durant la crisi, que acab\xc3\xa0 amb la dimissi\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3 en bloc (la primera dimissi\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada) davant una imminent moci\xc3\xb3 de censura al Parlament.\n_START_SECTION_\nCompet\xc3\xa8ncies i funcions\n_START_PARAGRAPH_\nS'han comparat el Parlament i el Consell a les dues cambres d'una assemblea bicameral. Les compet\xc3\xa8ncies legislatives es reparteixen a parts iguals entre els dos. Tanmateix, hi ha una s\xc3\xa8rie de difer\xc3\xa8ncies respecte als parlaments nacionals. Per exemple, tant el Parlament com el Consell manquen d'iniciativa legislativa (excepte en alguns afers intergovernamentals en els quals el Consell s\xc3\xad que disposa d'aquesta compet\xc3\xa8ncia). En afers comunitaris, aquest dret est\xc3\xa0 reservat a la Comissi\xc3\xb3 Europea (el bra\xc3\xa7 executiu). Aix\xc3\xad doncs, el Parlament pot esmenar i rebutjar lleis, per\xc3\xb2 per aprovar-ne de noves necessita que la Comissi\xc3\xb3 presenti un projecte de llei. S'ha posat en dubte la utilitat d'aquesta compet\xc3\xa8ncia, car el 85% de les iniciatives presentades pels parlaments nacionals dels estats membres sense suport de l'executiu acaba fracassant. Tanmateix, l'expresident del Parlament Hans-Gert P\xc3\xb6ttering ha addu\xc3\xaft que, com que el Parlament t\xc3\xa9 dret a demanar a la Comissi\xc3\xb3 que presenti lleis i la Comissi\xc3\xb3 cada vegada li fa m\xc3\xa9s cas, el Parlament t\xc3\xa9 una iniciativa legislativa de fet._NEWLINE_El Parlament tamb\xc3\xa9 exerceix una gran influ\xc3\xa8ncia indirecta a trav\xc3\xa9s de resolucions no vinculants i les audi\xc3\xa8ncies de les comissions, que en fan un \xc2\xabf\xc3\xb2rum paneuropeu\xc2\xbb seguit per milers de periodistes amb base a Brussel\xc2\xb7les. Tamb\xc3\xa9 afecta la pol\xc3\xadtica exterior de manera indirecta, car no es poden atorgar subvencions pel desenvolupament sense l'acord de l'assemblea. Per exemple, calgu\xc3\xa9 el perm\xc3\xads del Parlament per enviar subsidis per la reconstrucci\xc3\xb3 de l'Iraq de la postguerra i oferir incentius perqu\xc3\xa8 l'Iran atur\xc3\xa9s el seu programa nuclear. De manera similar, l'acord transatl\xc3\xa0ntic d'intercanvi de dades sobre els passatgers amb els Estats Units no es pogu\xc3\xa9 finalitzar fins que l'assemblea hi don\xc3\xa0 llum verda. Finalment, el Parlament duu a terme votacions no vinculants sobre els nous tractats de la UE, tot i que no els pot vetar. Tanmateix, quan el Parlament amena\xc3\xa7\xc3\xa0 de votar contra el Tractat de Ni\xc3\xa7a, els parlaments belga i It\xc3\xa0lia es comprometeren a vetar-lo en nom del Parlament Europeu, si calia.\n_START_SECTION_\nProcediment legislatiu\n_START_PARAGRAPH_\nEls poders del Parlament (en termes del seu paper en els procediments legislatius de la Uni\xc3\xb3) han anat creixent amb cada nou tractat. El procediment legislatiu ordinari (anteriorment conegut com a procediment de codecisi\xc3\xb3), que posa el Parlament i el Consell al mateix nivell, s'ha convertit gradualment en el principal procediment legislatiu. Seguint aquest procediment, la Comissi\xc3\xb3 fa una proposta al Parlament i el Consell que nom\xc3\xa9s es converteix en llei si aquests dos \xc3\xb2rgans es posen d'acord en un m\xc3\xa0xim de tres lectures. En la primera lectura, el Parlament pot enviar esmenes al Consell, que o b\xc3\xa9 les accepta o b\xc3\xa9 remet una \xc2\xabPosici\xc3\xb3 Comuna\xc2\xbb al Parlament. El Parlament pot aprovar aquesta posici\xc3\xb3 o rebutjar el text per majoria absoluta, cosa que provoca el frac\xc3\xa0s de la proposta. L'assemblea tamb\xc3\xa9 pot fer-hi noves esmenes per majoria absoluta. Si el Consell no accepta aquestes esmenes, es constitueix un \xc2\xabComit\xc3\xa8 de Conciliaci\xc3\xb3\xc2\xbb. El Comit\xc3\xa8 reuneix els membres del Consell i un nombre equivalent d'eurodiputats per intentar arribar a un comprom\xc3\xads. Qualsevol acord ha de ser aprovat pel Parlament per majoria simple. La condici\xc3\xb3 del Parlament com a \xc3\xbanica instituci\xc3\xb3 elegida per sufragi directe li ha atorgat un paper dominant en el procediment legislatiu, com es vei\xc3\xa9 quan impos\xc3\xa0 grans canvis a la Directiva Bolkestein el 2006._NEWLINE_Els pocs \xc3\xa0mbits que es tracten seguint els \xc2\xabprocediments legislatius especials\xc2\xbb s\xc3\xb3n Just\xc3\xadcia i Afers d'Interior, Pressupost i Impostos, i diversos aspectes d'altres \xc3\xa0mbits, com ara els aspectes fiscals de la pol\xc3\xadtica de Medi Ambient. En aquests \xc3\xa0mbits, les decisions s\xc3\xb3n preses en solitari o b\xc3\xa9 pel Parlament o b\xc3\xa9 pel Consell. El procediment tamb\xc3\xa9 dep\xc3\xa8n del tipus d'acte institucional en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3. L'acte m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s el reglament, que \xc3\xa9s una norma jur\xc3\xaddica aplicable de manera immediata i completa a tots els estats membres. Al seg\xc3\xbcent nivell hi ha les directives, que obliguen els estats membres a complir uns objectius determinats. Com que poden fer-ho mitjan\xc3\xa7ant les seves pr\xc3\xb2pies lleis, tenen un cert marge de maniobra en l'aplicaci\xc3\xb3 de les directives. Una decisi\xc3\xb3 \xc3\xa9s un instrument directament aplicable que es dirigeix a una persona o un grup en particular. Les institucions tamb\xc3\xa9 poden formular recomanacions i opinions, que s\xc3\xb3n declaracions no vinculants. Hi ha un altre document que es desvia dels procediments normals: la \xc2\xabdeclaraci\xc3\xb3 escrita\xc2\xbb, que s'assembla a les early day motions del sistema de Westminster. Es tracta d'un document proposat per fins a cinc eurodiputats sobre algun tema de l'\xc3\xa0mbit de la UE, que serveix per llan\xc3\xa7ar un debat sobre l'assumpte en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3. Una vegada presentada al davant de l'entrada a l'hemicicle, els diputats poden signar la declaraci\xc3\xb3 i, ho fa una majoria d'ells, es transmet al president i s'anuncia a la plen\xc3\xa0ria abans de ser comunicada a les altres institucions i registrada formalment a l'acta.\n_START_SECTION_\nPressupost\n_START_PARAGRAPH_\nEl bra\xc3\xa7 legislatiu \xc3\xa9s l'autoritat pressupost\xc3\xa0ria oficial de la Uni\xc3\xb3 gr\xc3\xa0cies a les compet\xc3\xa8ncies que li atorgaren els Tractats Pressupostaris de la d\xc3\xa8cada del 1970 i el Tractat de Lisboa. El pressupost de la UE est\xc3\xa0 sotm\xc3\xa8s a una variant del procediment legislatiu ordinari que nom\xc3\xa9s inclou una lectura i concedeix al Parlament poder sobre la totalitat del pressupost (abans del 2009, la seva influ\xc3\xa8ncia es restringia a determinats \xc3\xa0mbits) en les mateixes condicions que el Consell. Si no arriben a un acord, la proposta \xc3\xa9s remesa a un comit\xc3\xa8 de conciliaci\xc3\xb3, igual que es fa amb les proposicions de llei. Si no s'aconsegueix aprovar un text de conciliaci\xc3\xb3 com\xc3\xba, el Parlament t\xc3\xa9 llum verda per adoptar definitivament el seu pressupost._NEWLINE_El Parlament tamb\xc3\xa9 s'encarrega d'aprovar la implementaci\xc3\xb3 de pressupostos anteriors basant-se en l'informe anual del Tribunal de Comptes Europeu. Nom\xc3\xa9s s'ha negat a fer-ho dues vegades: el 1984 i el 1998. Aquesta \xc3\xbaltima desemboc\xc3\xa0 en la dimissi\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3 Santer, fet que demostr\xc3\xa0 que les seves compet\xc3\xa8ncies pressupost\xc3\xa0ries fan que el Parlament tingui molt de poder sobre la Comissi\xc3\xb3. El Parlament tamb\xc3\xa9 fa un ampli \xc3\xbas de les seves compet\xc3\xa8ncies pressupost\xc3\xa0ries i d'altres tipus en diferents \xc3\xa0mbits. Per exemple, quan s'estableix el Servei Europeu d'Acci\xc3\xb3 Exterior, el Parlament gaudeix d'un veto de facto sobre la seva configuraci\xc3\xb3, car cal el seu consentiment per dur a terme canvis en el pressupost o el personal.\n_START_SECTION_\nControl de l'executiu\n_START_PARAGRAPH_\nEl Consell Europeu proposa un candidat al c\xc3\xa0rrec de President de la Comissi\xc3\xb3 Europea tenint en compte el resultat de les eleccions europees precedents. Seguidament, cal que l'aprovi el Parlament (per majoria simple), que \xc3\xa9s el que \xc2\xabelegeix\xc2\xbb el president conformement als tractats. Una vegada s'ha escollit el president de la Comissi\xc3\xb3, aquest proposa candidats a comissaris amb l'acord dels estats membres. Cada comissari potencial ha de presentar-se davant d'una audi\xc3\xa8ncia de la comissi\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria corresponent a la cartera en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s d'aquesta etapa, el Parlament aprova o rebutja la Comissi\xc3\xb3 en la seva totalitat. En la pr\xc3\xa0ctica, el Parlament mai no ha votat en contra d'un president o la seva comissi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 es creu que estigu\xc3\xa9 a punt de fer-ho amb la proposta inicial per la Commissi\xc3\xb3 Barroso. Finalment, la pressi\xc3\xb3 resultant condu\xc3\xad a la retirada d'aquesta proposta i la presentaci\xc3\xb3 d'una que fos acceptable per Parlament. Per molts, aquest episodi simbolitz\xc3\xa0 l'evoluci\xc3\xb3 del Parlament i la seva capacitat creixent d'obligar la Comissi\xc3\xb3 a retre comptes, en lloc de simplement donar llum verda a tots els candidats. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tot i que en molts casos foren pressionats pels seus respectius governs nacionals, els eurodiputats votaren seguint l\xc3\xadnies de partit en lloc de l\xc3\xadnies d'estat. Gr\xc3\xa0cies a aquesta cohesi\xc3\xb3 i la seva determinaci\xc3\xb3 a l'hora d'utilitzar els seus poders, el Parlament es guany\xc3\xa0 un major respecte per part dels l\xc3\xadders nacionals, les altres institucions i el p\xc3\xbablic en general, que poc abans havia castigat la UE amb les eleccions europees amb m\xc3\xa9s abstenci\xc3\xb3 fins aleshores. Durant la crisi de l'euro, el Parlament tamb\xc3\xa9 llan\xc3\xa7\xc3\xa0 una investigaci\xc3\xb3 sobre les accions de la Troica (CE-BCE-FMI) a Gr\xc3\xa8cia, Irlanda, Portugal, Espanya i Xipre._NEWLINE_El Parlament tamb\xc3\xa9 pot engegar una moci\xc3\xb3 de censura, que desemboca en la dimissi\xc3\xb3 en bloc de la Comissi\xc3\xb3 si aconsegueix el suport de dos ter\xc3\xa7os de la cambra. Igual que amb l'aprovaci\xc3\xb3 de la composici\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3, el Parlament mai no ha exercit aquesta prerrogativa. Tanmateix, s\xc3\xad que va amena\xc3\xa7ar de fer-ho amb la Comissi\xc3\xb3 Santer, que acab\xc3\xa0 dimitint per voluntat pr\xc3\xb2pia. El Parlament t\xc3\xa9 altres maneres de controlar l'executiu. La Comissi\xc3\xb3, per exemple, ha d'elaborar informes i respondre a les preguntes dels eurodiputats. El president en exercici del Consell ha de presentar el seu programa al principi de la seva presid\xc3\xa8ncia, mentre que el president del Consell Europeu ha d'informar el Parlament despr\xc3\xa9s de cada reuni\xc3\xb3. Els eurodiputats poden demanar a la Comissi\xc3\xb3 que legisli en un determinat sentit. Finalment, el Parlament tamb\xc3\xa9 pot fer preguntes als membres de les altres institucions (per exemple, durant el \xc2\xabtorn de preguntes a la Comissi\xc3\xb3\xc2\xbb de cada dimarts). Els eurodiputats poden fer preguntes sobre qualsevol tema, tot i que al juliol del 2008 el Parlament vot\xc3\xa0 a favor de prohibir les preguntes ofensives, personals o que no caiguessin dins el mandat de la UE.\n_START_SECTION_\nPoders de supervisi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Parlament tamb\xc3\xa9 disposa d'altres compet\xc3\xa8ncies generals de supervisi\xc3\xb3, la majoria de les quals li foren atorgades pel Tractat de Maastricht. Tamb\xc3\xa9 pot crear una comissi\xc3\xb3 d'investigaci\xc3\xb3, com ho f\xc3\xa9u per tractar la crisi de l'encefalopatia espongiforme bovina (que desemboc\xc3\xa0 en la fundaci\xc3\xb3 de l'ag\xc3\xa8ncia veterin\xc3\xa0ria europea) i els vols secrets de la CIA._NEWLINE_El Parlament pot interrogar les altres institucions i, si cal, portar-les davant del tribunal per qualsevol violaci\xc3\xb3 de les lleis o els tractats de la UE. Tamb\xc3\xa9 influeix en l'elecci\xc3\xb3 tant dels membres del Tribunal de Comptes Europeu com del president i el Comit\xc3\xa8 Executiu del Banc Central Europeu. El president del BCE tamb\xc3\xa9 ha de presentar un informe anual al Parlament._NEWLINE_El Defensor del Poble Europeu, tamb\xc3\xa9 elegit pel Parlament, s'encarrega de donar seguiment a les den\xc3\xbancies p\xc3\xbabliques contra les institucions. Els ciutadans de la UE tamb\xc3\xa9 poden presentar peticions en temes que caiguin dins de les compet\xc3\xa8ncies de la UE. La Comissi\xc3\xb3 de Peticions examina uns 1.500 casos a l'any, alguns dels quals s\xc3\xb3n presentats pels mateixos ciutadans. Tot i que el Parlament prefereix resoldre les disputes fent de mediador, tamb\xc3\xa9 pot emprendre accions legals, si \xc3\xa9s necessari.\n_START_SECTION_\nDisposicions transit\xc3\xb2ries\n_START_PARAGRAPH_\nA causa del retard en la ratificaci\xc3\xb3 del Tractat de Lisboa, els diputats de la VII\xc2\xa0Legislatura foren elegits tenint en compte el l\xc3\xadmit que fixava el Tractat de Ni\xc3\xa7a, m\xc3\xa9s baix. El 29 de novembre del 2011 es ratific\xc3\xa0 una petita esmena als tractats, que hi afeg\xc3\xad disposicions transit\xc3\xb2ries per permetre que els 18 eurodiputats addicionals que preveia el Tractat de Lisboa fossin elegits o nomenats abans de l'elecci\xc3\xb3 del 2014. Alemanya \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic pa\xc3\xads que perd escons (99\xc2\xa0\xe2\x86\x92\xc2\xa096) com a resultat de les reformes del Tractat de Lisboa, per\xc3\xb2 podr\xc3\xa0 conservar-los fins a l'elecci\xc3\xb3 del 2014. Aix\xc3\xad doncs, actualment hi ha 751 eurodiputats.\n_START_SECTION_\nSous i despeses\n_START_PARAGRAPH_\nFins al 2009, els eurodiputats rebien el mateix sou que els diputats als seus respectius parlaments nacionals. Tanmateix, despr\xc3\xa9s de diversos intents aquell any entr\xc3\xa0 en vigor un nou estatut dels diputats que fix\xc3\xa0 el seu sou mensual en 8.020,53\xc2\xa0\xe2\x82\xac (actualment 8.484,05\xc2\xa0\xe2\x82\xac), un import subjecte a imposici\xc3\xb3 tant a escala europea com a escala nacional. Els eurodiputats es poden jubilar a l'edat de 63 anys i cobren la pensi\xc3\xb3 del Parlament. Abans, les despeses de viatge es reembossaven a un tant al\xc3\xa7at, per\xc3\xb2 actualment nom\xc3\xa9s es retornen els costos reals. A m\xc3\xa9s del sou, els eurodiputats gaudeixen d'una s\xc3\xa8rie de privilegis i immunitats. Per garantir que puguin anar i venir del Parlament en tota llibertat, els seus respectius estats membres els concedeixen les mateixes facilitats que als alts funcionaris que viatgen a l'estranger, mentre que els altres estats els concedeixen les mateixes facilitats que als representants estrangers en visita. Al seu propi estat, gaudeixen de les mateixes immunitats que els diputats nacionals, mentre que als altres estats tenen immunitat contra la detenci\xc3\xb3 preventiva i provisional i els procediments judicials. No es pot apel\xc2\xb7lar a la immunitat si un diputat \xc3\xa9s sorpr\xc3\xa8s en el moment de cometre un delicte. A m\xc3\xa9s, el Parlament pot suspendre la immunitat de qualsevol dels diputats.\n_START_SECTION_\nActivitat\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat del Parlament alterna entre setmanes de comissions (quan les comissions discuteixen informes i les delegacions interparlament\xc3\xa0ries es reuneixen), setmanes de grups (quan els diputats debaten al si dels seus respectius grups pol\xc3\xadtics) i setmanes de plens (quan els membres assisteixen a les sessions plen\xc3\xa0ries d'Estrasburg durant tres dies i mig). Tamb\xc3\xa9 se celebren sis sessions plen\xc3\xa0ries de dos dies a Brussel\xc2\xb7les cada any. Es designen quatre setmanes com a \xc2\xabsetmanes blanques\xc2\xbb perqu\xc3\xa8 els diputats puguin passar aquest temps treballant a la seva circumscripci\xc3\xb3. Durant les setmanes d'estiu no es planifiquen reunions. El Parlament es pot reunir sense que el convoqui una altra autoritat. A part d'algunes disposicions dels tractats, les reunions del Parlament depenen de la voluntat del Parlament, d'acord amb el seu Reglament. Durant les sessions, els diputats poden intervenir quan el president els d\xc3\xb3na la paraula. Els membres del Consell o la Comissi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 poden assistir als debats i participar-hi. Gr\xc3\xa0cies en part a la necessitat de traduir tot el que es diu i la pol\xc3\xadtica de consens que impera a la cambra, els debats tendeixen a ser m\xc3\xa9s tranquils i educats que en el sistema de Westminster, per exemple. _NEWLINE_La majoria de votacions es fan a m\xc3\xa0 al\xc3\xa7ada, per\xc3\xb2 es pot demanar la comprovaci\xc3\xb3 del resultat mitjan\xc3\xa7ant el procediment electr\xc3\xb2nic. Tanmateix, els vots dels diputats no s'enregistren en cap dels dos casos. Aix\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s es fa quan es realitza una votaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant crida segons llista, que \xc3\xa9s un procediment obligatori durant la votaci\xc3\xb3 final d'una legislaci\xc3\xb3 o quan ho demana un grup pol\xc3\xadtic o un m\xc3\xadnim de 30 eurodiputats. El nombre de votacions mitjan\xc3\xa7ant crida segons llista ha anat augmentant amb el pas del temps. Les votacions tamb\xc3\xa9 poden ser secretes (per exemple, quan s'elegeix un nou president). Les votacions registrades, les actes i les lleis es publiquen al Diari Oficial de la Uni\xc3\xb3 Europea, que es pot consultar en l\xc3\xadnia. Normalment, les votacions no segueixen immediatament el debat, sin\xc3\xb3 que s'agrupen amb altres votacions en ocasions concretes, en general els dimarts, dimecres o dijous al migdia. Aix\xc3\xb2 es fa aix\xc3\xad perqu\xc3\xa8 no se sap mai quant pot durar una votaci\xc3\xb3 i, si s'allarga massa, pot destorbar els altres debats i reunions que s'hagin programat pel mateix dia._NEWLINE_Els diputats es disposen en un hemicicle segons el seu grup pol\xc3\xadtic (a l'Assemblea Comuna, fins al 1958, els diputats es posaven en ordre alfab\xc3\xa8tic). Els grups segueixen principalment una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'esquerra a dreta, per\xc3\xb2 alguns grups petits es posen a l'anell exterior del Parlament. Totes les taules disposen d'un micr\xc3\xb2fon, auriculars per la interpretaci\xc3\xb3 i un sistema de vot electr\xc3\xb2nic. Els l\xc3\xadders dels grups s'asseuen a la primera fila d'escons. Al centre de l'hemicicle hi ha un podi des d'on parlen els oradors convidats. L'altra meitat de la cambra circular es compon principalment de la zona elevada on seuen el president i el personal. Hi ha m\xc3\xa9s seients entre els costats d'aquesta zona i els eurodiputats, on es posen el Consell (a l'extrem esquerre) i la Comissi\xc3\xb3 (a l'extrem dret). Tant l'hemicicle de Brussel\xc2\xb7les com el d'Estrasburg segueixen aquest esquema, amb poques difer\xc3\xa8ncies entre els dos. El disseny de l'hemicicle \xc3\xa9s el resultat d'un comprom\xc3\xads entre els diferents sistemes parlamentaris. En el sistema brit\xc3\xa0nic, els diferents grups queden cara a cara, mentre que en el franc\xc3\xa8s es disposen en un semicercle i, en el sistema tradicional alemany, tots els membres de l'assemblea miraven cap a una tribuna des d'on es feien les intervencions. Malgrat que el disseny es basa en un semicercle, els extrems de l'espectre pol\xc3\xadtic queden cara a cara. L'acc\xc3\xa9s a la cambra est\xc3\xa0 restringit i controlat per uixers que estan a disposici\xc3\xb3 dels eurodiputats (per exemple, per entregar-los documents). A vegades, els uixers tamb\xc3\xa9 poden actuar com a policies per fer complir les ordres del president, com en les rares ocasions en les quals cal expulsar un diputat que estigui impedint el bon desenvolupament de la sessi\xc3\xb3. Com que el primer cap de protocol del Parlament era franc\xc3\xa8s, moltes de les tasques del Parlament es basen en el model franc\xc3\xa8s desenvolupat despr\xc3\xa9s de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa. Els 180 uixers, que porten fracs negres i una cadena de plata, s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cils de veure al Parlament. Se'ls selecciona i contracta de la mateixa manera que la resta de funcionaris europeus. El president t\xc3\xa9 un uixer personal.\n_START_SECTION_\nIntergrups\n_START_PARAGRAPH_\nEls intergrups del Parlament Europeu s\xc3\xb3n f\xc3\xb2rums informals que permeten a eurodiputats de diferents grups pol\xc3\xadtics debatre qualsevol tema. No representen el punt de vista del Parlament. El seu objectiu \xc3\xa9s doble: tractar temes que impliquin diverses comissions i facilitar una discussi\xc3\xb3 informal. El seu secretariat diari pot ser gestionat per l'oficina dels eurodiputats o per grups d'inter\xc3\xa8s, siguin lobbys empresarials o ONG. L'acc\xc3\xa9s preferent als eurodiputats del qual gaudeixen les entitats que gestionen els secretariats podrien ser una de les causes de la proliferaci\xc3\xb3 dels intergrups a la d\xc3\xa8cada del 1990. La seva regulaci\xc3\xb3 actual \xc3\xa9s molt estricta. El suport financer directe o indirecte (per exemple, amb aportacions de personal) s'ha comunicar de manera oficial mitjan\xc3\xa7ant una declaraci\xc3\xb3 d'interessos financers. Els intergrups es formen o renoven al principi de cada legislatura seguint un proc\xc3\xa9s espec\xc3\xadfic. Cal el suport d'almenys tres grups pol\xc3\xadtics per constituir o renovar un intergrup. Els grups poden donar suport a un nombre limitat de propostes segons la seva mida (per exemple, a la VIII\xc2\xa0Legislatura, els grups del PPE i S&D podien impulsar 22 propostes, mentre que els Verds/ALE i l'ELDD nom\xc3\xa9s en podien defensar 7).\n_START_SECTION_\nTraducci\xc3\xb3 i interpretaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls oradors que intervenen al Parlament Europeu poden fer-ho en qualsevol de les 24 lleng\xc3\xbces oficials de la UE, que van des de l'angl\xc3\xa8s i l'alemany fins al malt\xc3\xa8s i l'irland\xc3\xa8s. Hi ha un servei d'interpretaci\xc3\xb3 simult\xc3\xa0nia a tots els plens. Tots els textos legislatius finals es tradueixen. Amb un total de 24 lleng\xc3\xbces, el Parlament Europeu \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s multiling\xc3\xbce del m\xc3\xb3n, aix\xc3\xad com l'organitzaci\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s int\xc3\xa8rprets en plantilla (350 a temps complet i 400 aut\xc3\xb2noms pels pics de demanda). Els ciutadans tamb\xc3\xa9 es poden dirigir al Parlament en basc, catal\xc3\xa0 i gallec._NEWLINE_Els int\xc3\xa8rprets solen traduir els debats d'una llengua estrangera a la seva llengua materna. Tanmateix, a causa de la gran varietat d'idiomes que es fan servir, des del 1995 a vegades ho fan a l'inrev\xc3\xa9s. A m\xc3\xa9s, de tant en tant cal interpretar discursos en lleng\xc3\xbces petites passant per un tercer idioma (per exemple, a l'hora de traduir de l'estoni\xc3\xa0 al malt\xc3\xa8s). La complexitat dels temes que es discuteixen fa que els debats no es tradueixin literalment. Els int\xc3\xa8rprets han de transmetre el significat pol\xc3\xadtic de les intervencions sense que hi influeixi el seu propi punt de vista. Aix\xc3\xb2 requereix un coneixement detallat de la pol\xc3\xadtica i la terminologia del Parlament, aix\xc3\xad com molta preparaci\xc3\xb3 (per exemple, llegint els documents en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3). La feina dels int\xc3\xa8rprets es complica quan els eurodiputats diuen paraulotes, bromes o jocs de paraules i quan parlen massa r\xc3\xa0pid._NEWLINE_Hi ha diputats que veuen parlar en la seva pr\xc3\xb2pia llengua com a una part important de la seva identitat que facilita la seva participaci\xc3\xb3 en els debats. Tanmateix, n'hi ha d'altres que han criticat el cost de la interpretaci\xc3\xb3. Un informe elaborat per l'eurodiputat Alexander Stubb el 2006 subratll\xc3\xa0 que, si nom\xc3\xa9s es fessin servir l'angl\xc3\xa8s, el franc\xc3\xa8s i l'alemany, el cost baixaria de 118.000\xc2\xa0\xe2\x82\xac a 8.900\xc2\xa0\xe2\x82\xac al dia (per a 21 idiomes, car aleshores encara no es feien servir el roman\xc3\xa8s, el b\xc3\xbalgar i el croat)._NEWLINE_A causa del seu ampli \xc3\xbas, molts consideren que l'angl\xc3\xa8s seria la llengua \xc3\xbanica ideal. Tot i aix\xc3\xb2, hi hagu\xc3\xa9 una petita campanya per convertir el franc\xc3\xa8s en llengua \xc3\xbanica pels textos legals, adduint que \xc3\xa9s un idioma m\xc3\xa9s clar i prec\xc3\xads en temes jur\xc3\xaddics. Les traduccions dels debats en totes les lleng\xc3\xbces oficials de la UE s'han aprofitat per crear un corpus multiling\xc3\xbce conegut com a Europarl, que sovint es fa servir per entrenar sistemes de traducci\xc3\xb3 autom\xc3\xa0tica estad\xc3\xadstica._NEWLINE_L'EuroVoc, un tesaurus multiling\xc3\xbce en l'\xc3\xa0mbit de treball de la Uni\xc3\xb3 Europea, \xc3\xa9s editat pel Parlament Europeu.\xc2\xb4\n_START_SECTION_\nRelacions amb la societat civil\n_START_PARAGRAPH_\nDes de principis del segle\xc2\xa0XXI, les institucions europees s'han comprom\xc3\xa8s a fomentar un esperit de transpar\xc3\xa8ncia, obertura i informaci\xc3\xb3 sobre la seva feina. La transpar\xc3\xa8ncia es considera una part especialment important de l'acci\xc3\xb3 de les institucions europees, aix\xc3\xad com un principi general de la legislaci\xc3\xb3 de la UE que cal aplicar a les activitats de les seves institucions per refor\xc3\xa7ar les credencials democr\xc3\xa0tiques de la Uni\xc3\xb3. Els principis generals d'obertura i transpar\xc3\xa8ncia es reafirmen als articles\xc2\xa08 A, apartat\xc2\xa03 i 10.3 del Tractat de Lisboa i el Tractat de Maastricht, respectivament: \xc2\xab[q]ualsevol ciutad\xc3\xa0 t\xc3\xa9 dret a participar en la vida democr\xc3\xa0tica de la Uni\xc3\xb3. Les decisions s'adopten de la_NEWLINE_manera m\xc3\xa9s oberta possible i tan a prop dels ciutadans com sigui possible\xc2\xbb. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tots dos tractats reconeixen la import\xc3\xa0ncia del di\xc3\xa0leg entre ciutadans, les associacions representatives, la societat civil i les institucions europees.\n_START_SECTION_\nDi\xc3\xa0leg amb les associacions religioses i no confessionals\n_START_PARAGRAPH_\nL'article\xc2\xa017 del Tractat de Funcionament de la Uni\xc3\xb3 Europea (TFUE) estableix la base jur\xc3\xaddica d'un di\xc3\xa0leg obert i transparent entre les institucions europees i les esgl\xc3\xa9sies, les associacions o comunitats religioses i les organitzacions filos\xc3\xb2fiques i no confessionals. El juliol del 2014, al principi de la VIII\xc2\xa0Legislatura, l'aleshores president del Parlament Europeu, Martin Schulz, encarreg\xc3\xa0 a Antonio Tajani, aleshores vicepresident, que pos\xc3\xa9s en marxa el di\xc3\xa0leg amb les organitzacions religioses i confessionals previst a l'article\xc2\xa017. El Parlament Europeu organitza confer\xc3\xa8ncies sobre el di\xc3\xa0leg interreligi\xc3\xb3s, centrant-se en els problemes actuals i els temes relacionats amb la feina del Parlament.\n_START_SECTION_\nMediador per a casos de sostracci\xc3\xb3 internacional de menors pels seus progenitors\n_START_PARAGRAPH_\nEl c\xc3\xa0rrec de Mediador del Parlament Europeu per a casos de sostracci\xc3\xb3 internacional de menors pels seus progenitors fou creat el 1987 per iniciativa de l'eurodiputat brit\xc3\xa0nic Charles Henry Plumb, amb l'objectiu d'ajudar els fills de matrimonis internacionals que hagin estat sostrets per un dels seus progenitors. El Mediador troba solucions negociades que protegeixin els interessos dels menors abdu\xc3\xafts per un dels seus progenitors, independentment de l'estat civil de la parella. Mairead McGuinness ocupa el c\xc3\xa0rrec des del 2014. La funci\xc3\xb3 principal del Mediador \xc3\xa9s ajudar els pares a trobar la millor soluci\xc3\xb3 per al menor a trav\xc3\xa9s de la mediaci\xc3\xb3. Actua a petici\xc3\xb3 dels ciutadans i, despr\xc3\xa9s d'avaluar la sol\xc2\xb7licitud, empr\xc3\xa8n un procediment de mediaci\xc3\xb3 amb l'objectiu d'assolir un acord. Aquest acord s'oficialitza una vegada l'han signat les dues parts i el Mediador. Jur\xc3\xaddicament, es considera un contracte privat entre les parts. El Parlament Europeu ofereix el suport jur\xc3\xaddic necessari perqu\xc3\xa8 les parts puguin arribar a un acord robust basat en la legalitat i l'equitat. El pacte pot ser ratificat pels tribunals estatals competents i posar les bases d'una separaci\xc3\xb3 o un divorci per consens.\n_START_SECTION_\nPremis\n_START_PARAGRAPH_\nEl Parlament Europeu concedeix anualment quatre premis a persones i organitzacions que hagin destacat en els \xc3\xa0mbits dels drets humans, el cinema, els projectes juvenils i la participaci\xc3\xb3 i ciutadania europees.\n_START_SECTION_\nPremi S\xc3\xa0kharov\n_START_PARAGRAPH_\nA trav\xc3\xa9s del Premi S\xc3\xa0kharov a la Llibertat de Consci\xc3\xa8ncia, creat el 1998, el Parlament Europeu d\xc3\xb3na suport als drets humans premiant persones que ajuden a promoure els drets humans arreu del m\xc3\xb3n, amb l'objectiu de conscienciar sobre les violacions dels drets humans. Les seves prioritats inclouen la protecci\xc3\xb3 dels drets humans i les llibertats fonamentals, posant l'accent en la llibertat d'expressi\xc3\xb3, la protecci\xc3\xb3 dels drets de les minories, el compliment del dret internacional i el desenvolupament de la democr\xc3\xa0cia i l'estat de dret.\n_START_SECTION_\nPremi Europeu Carlemany de la Joventut\n_START_PARAGRAPH_\nEl Premi Europeu Carlemany de la Joventut vol fomentar la participaci\xc3\xb3 dels joves en el proc\xc3\xa9s d'integraci\xc3\xb3 europea. \xc3\x89s concedit pel Parlament Europeu i la Fundaci\xc3\xb3 del Premi Nacional Carlemany d'Aquisgr\xc3\xa0 a projectes juvenils que tinguin com a objectiu el desenvolupament d'una identitat i una ciutadania europees comunes.\n_START_SECTION_\nPremi Ciutad\xc3\xa0 Europeu\n_START_PARAGRAPH_\nEl Premi Ciutad\xc3\xa0 Europeu \xc3\xa9s concedit pel Parlament Europeu a activitats i accions dutes a terme per ciutadans i associacions per promoure la integraci\xc3\xb3 entre els ciutadans d'estats membres de la UE i projectes de cooperaci\xc3\xb3 transnacional en el si de la UE.\n_START_SECTION_\nPremi LUX\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 2007, el Parlament Europeu ha concedit el Premi LUX a pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules que tractin sobre temes d'actualitat en l'\xc3\xa0mbit europeu i promoguin una reflexi\xc3\xb3 sobre Europa i el seu futur. Amb el pas del temps, el Premi LUX ha esdevingut un guard\xc3\xb3 cinematogr\xc3\xa0fic de gran prestigi que d\xc3\xb3na suport al cinema europeu i les seves produccions fins i tot fora de la UE."