b'\n_START_ARTICLE_\nFeixisme itali\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques del feixisme itali\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLa It\xc3\xa0lia feixista exaltava la idea de naci\xc3\xb3 enfront de la d\'individu o classe; suprimia la discrep\xc3\xa0ncia pol\xc3\xadtica en benefici d\'un partit \xc3\xbanic i els localismes en benefici del centralisme. Utilitzava h\xc3\xa0bilment els nous mitjans de comunicaci\xc3\xb3 i el carisma d\'un l\xc3\xadder, Benito Mussolini, en el qual es concentrava tot el poder. Aprofitava els sentiments de por i frustraci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva per exacerbar-los mitjan\xc3\xa7ant la viol\xc3\xa8ncia, la repressi\xc3\xb3 i la propaganda, i els despla\xc3\xa7aven contra un enemic com\xc3\xba, real o imaginari, interior o exterior, que actua de boc expiatori enfront del qual bolcar tota l\'agressivitat de forma irracional, aconseguint la unitat i l\'adhesi\xc3\xb3 (volunt\xc3\xa0ria o per la for\xc3\xa7a) de la poblaci\xc3\xb3. El feixisme \xc3\xa9s expansionista i militarista, utilitzant els mecanismes mobilitzadors de l\'irredemptisme territorial i l\'imperialisme que ja havien estat experimentats pel nacionalisme del segle XIX._NEWLINE_El component social del feixisme pret\xc3\xa9n ser interclassista: nega l\'exist\xc3\xa8ncia dels interessos de classe i intenta suprimir la lluita de classes amb una pol\xc3\xadtica paternalista de sindicat vertical i \xc3\xbanic en qu\xc3\xa8 treballadors i empresaris obeeixin les directrius superiors, com en un ex\xc3\xa8rcit, creant el corporativisme. El nacionalisme econ\xc3\xb2mic, amb autarquia i direcci\xc3\xb3 centralitzada es van adaptar com en una economia de guerra a la conjuntura de sortida de la crisi de 1929. _NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, no va haver-hi en el sistema feixista ni plans quinquennals a l\'estil sovi\xc3\xa8tic, ni q\xc3\xbcestionament de la propietat privada ni alteracions radicals del sistema capitalista m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la intervenci\xc3\xb3 en el mercat, mantenint en la pr\xc3\xa0ctica el sistema de producci\xc3\xb3 capitalista encara que sota la direcci\xc3\xb3 suprema de l\'Estat; aix\xc3\xad i tot resultava evident que el feixisme procurava acontentar a totes les classes socials del capitalisme i va gaudir d\'un suport interclassista encara que per motius molt diversos. Els fonaments te\xc3\xb2rics del feixisme eren:_NEWLINE_- La subordinaci\xc3\xb3 (Depend\xc3\xa8ncia) dels individus a l\'Estat, que es va convertir en l\'\xc3\xb2rgan de control de tota la societat. _NEWLINE_- L\'exist\xc3\xa8ncia d\'una elit, competent i preparada i d\'un l\xc3\xadder carism\xc3\xa0tic, capa\xc3\xa7 de crear una voluntat general a la qual les masses havien de sotmetre\'s._NEWLINE_- El rebuig de la tradici\xc3\xb3 racionalista de la cultura occidental, i l\'exaltaci\xc3\xb3 dels elements irracionals de la conducta i els sentiments, justificant la intoler\xc3\xa0ncia i al fanatisme._NEWLINE_- Mantenir una pol\xc3\xadtica expansionista, com a resposta a un nacionalisme radical que considerava l\'adquisici\xc3\xb3 de nous territoris com l\'\xc3\xbanica forma d\'enfortir a la naci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa crisi de la postguerra: 1919-1921\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1919, It\xc3\xa0lia vivia una profunda crisi. La Primera Guerra Mundial no havia resolt els greus problemes estructurals com les profundes desigualtats entre el Nord i el Sud, l\'escissi\xc3\xb3 entre la societat i l\'Estat o la pol\xc3\xadtica exterior amb poc pes en el continent europeu. La situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica era prec\xc3\xa0ria, amb una acusada inflaci\xc3\xb3 en la qual la lira havia perdut fins al 80% del seu valor, el camp empobrit i la petita i mitjana empresa arru\xc3\xafnada per la concentraci\xc3\xb3 industrial._NEWLINE_La Gran Guerra, en la que It\xc3\xa0lia va participar a partir de 1915, va resultar particularment dura per al pa\xc3\xads. A l\'immens esfor\xc3\xa7 b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic de lliurar la batalla en un front alp\xc3\xad, amb trinxeres a les muntanyes, costos\xc3\xadssimes fortificacions i dif\xc3\xadcils despla\xc3\xa7aments, s\'hi afegien els generals incompetents i els milers de v\xc3\xadctimes que el novembre de 1918 ja arribaven a la xifra de 600.000._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, la declaraci\xc3\xb3 de guerra als imperis centrals havia estat presa pel govern conservador en el poder al marge de la societat italiana en el seu conjunt, i fins i tot de bona part de les forces pol\xc3\xadtiques. Les promeses de grans compensacions fetes pels Aliats el 1915, nom\xc3\xa9s van ser satisfetes en part, creant entre molts italians la consci\xc3\xa8ncia d\'haver aconseguit una "vict\xc3\xb2ria mutilada". En aquest context, els governs liberals van haver d\'enfrontar-se, amb poc \xc3\xa8xit, a una agitaci\xc3\xb3 social -alimentada per l\'atur- que es va traduir en vagues, ocupacions de grans propietats i creaci\xc3\xb3 de consells obrers de f\xc3\xa0briques a la manera sovi\xc3\xa8tica (1919-1920)._NEWLINE_Com a reacci\xc3\xb3, Benito Mussolini va crear el 1919 els Fasci di Combattimento, esquadres d\'activistes que dos anys m\xc3\xa9s tard es transformaran en el Partit Nacional Feixista. Al llarg de 1920, els feixistes es van enfrontar als socialistes i a les organitzacions obreres, especialment al camp i a les ciutats de prov\xc3\xadncies. Aplicaven una viol\xc3\xa8ncia sense mesura i sistem\xc3\xa0tica que es manifestava en expedicions de c\xc3\xa0stig contra sindicats, cooperatives i ajuntaments d\'esquerres, vexacions, assassinats, contramanifestacions i trencavagues, venjances i pallisses. Al seu favor hi havia la toler\xc3\xa0ncia o complicitat espor\xc3\xa0dica de les forces de l\'ordre p\xc3\xbablic; en contra, l\'esquerra desunida i desconcertada davant la nova escalada d\'enfrontaments.\n_START_SECTION_\nEl feixisme a la conquesta del poder: 1922-1925\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'aconseguir una certa base per al seu moviment, -fraccions de la petita i mitjana burgesia que temien la proletaritzaci\xc3\xb3 com a resultat de la crisi, jornalers en atur, estudiants-, i cada cop m\xc3\xa9s recolzat per industrials i grans propietaris agr\xc3\xadcoles, Mussolini va assaltar el poder pol\xc3\xadtic aprofitant que la majoria dels italians havien perdut la confian\xc3\xa7a en un r\xc3\xa8gim liberal inoperant i que els grups governants acceptaven Mussolini com a home d\'ordre i l\'\xc3\xbanica persona capa\xc3\xa7 de controlar la situaci\xc3\xb3._NEWLINE_Formant part d\'un bloc electoral amb els liberals, els feixistes van obtenir 35 escons al parlament en els comicis de 1921. Era encara una petita minoria parlament\xc3\xa0ria per\xc3\xb2 l\'octubre de 1922 van organitzar una demostraci\xc3\xb3 de for\xc3\xa7a, la Marxa sobre Roma._NEWLINE_Amb aquest acte de for\xc3\xa7a, Mussolini va obtenir la dimissi\xc3\xb3 del govern i la seva designaci\xc3\xb3 com a primer ministre i ministre de l\'Interior en un gabinet de coalici\xc3\xb3 en el qual tamb\xc3\xa9 entraven liberals, dos militars i integrants d\'altres forces pol\xc3\xadtiques. Els feixistes estaven al poder, per\xc3\xb2 encara dins del context d\'un r\xc3\xa8gim parlamentari. El cam\xc3\xad cap a la dictadura encara trigaria dos anys a arribar._NEWLINE_Amb una pol\xc3\xadtica de respecte formal al parlamentarisme, simultaniejada amb la depuraci\xc3\xb3 de l\'administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica dels antifeixistes m\xc3\xa9s notoris, Mussolini va reeixir fer cr\xc3\xa9ixer els efectius del Partit Nacional Feixista, tant en nombre (els sindicats feixistes comptaven amb m\xc3\xa9s de 300.000 membres cap a la fi de l\'any 1922), com en qualitat (oficials de l\'Ex\xc3\xa8rcit, com el general Cadorna o intel\xc2\xb7lectuals com Benedetto Croce, qui va simpatitzar amb els feixistes fins a 1924), arribant a legalitzar-se les bandes armades amb el nom de Mil\xc3\xadcia Volunt\xc3\xa0ria per a la Seguretat Nacional._NEWLINE_Utilitzant els recursos caciquils instaurats durant d\xc3\xa8cades de governs liberals, recollint molts vots d\'un sud que confiava en les reformes socials promeses, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 recorrent a la viol\xc3\xa8ncia, els feixistes van obtenir el 66,3% dels vots en les eleccions de 1924, sobrepassant \xc3\xa0mpliament els altres partits. Recolzat per un parlament d\xc3\xb2cil, m\xc3\xa9s encara quan despr\xc3\xa9s de l\'assassinat del diputat socialista Giacomo Matteotti l\'oposici\xc3\xb3 va abandonar la cambra, Mussolini va poder completar la conquesta "legal" del poder._NEWLINE_Pel gener de 1925 va instaurar la dictadura. La Constituci\xc3\xb3 va ser modificada, i a partir d\'aquell moment el cap de govern va quedar lliure de responsabilitat parlament\xc3\xa0ria, mantenint la iniciativa de la presentaci\xc3\xb3 de lleis i la seva aplicaci\xc3\xb3. Al llarg de tot aquell any i del seg\xc3\xbcent, va arribar una nova onada de viol\xc3\xa8ncia contra l\'oposici\xc3\xb3, censura de premsa, i dissoluci\xc3\xb3 dels partits pol\xc3\xadtics. El 1928, finalment, es va suprimir el sufragi universal i es va crear una legislaci\xc3\xb3 electoral favorable al partit \xc3\xbanic. El feixisme tenia a It\xc3\xa0lia les mans lliures per construir el seu propi Estat.\n_START_SECTION_\nL\'Estat feixista, 1926-1939\n_START_PARAGRAPH_\nEstablert plenament al poder, el feixisme va comptar amb el suport m\xc3\xa9s o menys impl\xc3\xadcit de tres institucions fonamentals a It\xc3\xa0lia: la Monarquia, l\'Ex\xc3\xa8rcit i l\'Esgl\xc3\xa9sia. La signatura, el 1929, dels Pactes del Later\xc3\xa0, acord entre l\'Estat itali\xc3\xa0 i el Vatic\xc3\xa0, va cicatritzar les difer\xc3\xa8ncies que el proc\xc3\xa9s d\'unificaci\xc3\xb3 d\'It\xc3\xa0lia havia obert entre tots dos estats._NEWLINE_El conservadorisme d\'aquests estaments va donar estabilitat al r\xc3\xa8gim i alhora va dificultar la possibilitat d\'una evoluci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica tan radical com la de l\'Alemanya nazi. A m\xc3\xa9s, el r\xc3\xa8gim va depurar els elements m\xc3\xa9s radicals del Partit Nacional Feixista, que eren una amena\xc3\xa7a a l\'estabilitat i respectabilitat d\'un r\xc3\xa8gim recolzat per les classes mitjanes._NEWLINE_D\'altra banda, el Partit Nacional Feixista va anar abandonant progressivament tota pretensi\xc3\xb3 de reforma social, i renunciant a l\'elitisme, per acabar obrint les seves portes a tots aquells que ho desitgessin, incloent l\'adscripci\xc3\xb3 obligat\xc3\xb2ria dels funcionaris. El projecte de construir un estat que a trav\xc3\xa9s del corporativisme super\xc3\xa9s l\'estructura de classes socials tamb\xc3\xa9 va recaure en el pur teoricisme a mitjans dels anys trenta. _NEWLINE_Una pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica de grans obres p\xc3\xbabliques va contribuir a augmentar el prestigi del r\xc3\xa8gim a It\xc3\xa0lia i a l\'estranger. Les primeres autopistes constru\xc3\xafdes a Europa, el desenvolupament de l\'energia hidroel\xc3\xa8ctrica i de la ind\xc3\xbastria de l\'autom\xc3\xb2bil, el dessecament de terres insalubres o la Batalla del Blat, van caracteritzar aquesta \xc3\xa8poca en la qual l\'Estat, abans de la crisi de 1929, es constitu\xc3\xad en el primer motor de l\'economia nacional._NEWLINE_Amb la Gran Depressi\xc3\xb3, l\'atur va cr\xc3\xa9ixer de nou fins a comptabilitzar-se m\xc3\xa9s d\'1.200.000 aturats i el d\xc3\xa8ficit p\xc3\xbablic es va disparar. Tanmateix el recurs al nacionalisme imperialista va aconseguir canalitzar el descontentament cap a l\'aventura exterior. Va ser en aquell moment (1934) quan l\'Estat feixista va obtenir els seus \xc3\xa8xits m\xc3\xa9s sonats i la seva alian\xc3\xa7a va ser simult\xc3\xa0niament buscada per les democr\xc3\xa0cies occidentals i l\'Alemanya nazi._NEWLINE_La conquesta d\'un Imperi que proporcion\xc3\xa9s a It\xc3\xa0lia les mat\xc3\xa8ries de les quals mancava i un dest\xc3\xad per als excedents de poblaci\xc3\xb3, es va concretar en la f\xc3\xa0cil agressi\xc3\xb3 a Eti\xc3\xb2pia (1935)._NEWLINE_La condemna de la Societat de Nacions va reagrupar la majoria dels italians a l\'entorn de Mussolini, amb l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica Romana al capdavant. Les debilitats d\'aquesta situaci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s es va manifestar obertament quan, arrossegada per la seva necessitat de continuar una expansi\xc3\xb3 que amagu\xc3\xa9s els seus desequilibris interiors, It\xc3\xa0lia va entrar a la Segona Guerra Mundial.\n_START_SECTION_\nLa crisi italiana de postguerra\n_START_PARAGRAPH_\nEn acabar la Primera Guerra Mundial al novembre de 1918, el Regne d\'It\xc3\xa0lia es trobava en el grup dels pa\xc3\xafsos vencedors, en aliar-se des de 1915 amb la Triple Entesa en contra de les Pot\xc3\xa8ncies Centrals. Un element que va influir de forma decisiva entre els pol\xc3\xadtics italians per intervenir en la contesa va ser l\'oferta de Fran\xc3\xa7a i el Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda per atorgar a It\xc3\xa0lia territoris que serien desmembrats de l\'Imperi Austrohongar\xc3\xa8s o de l\'Imperi Otom\xc3\xa0, la qual cosa va ser emprat en la propaganda bel\xc2\xb7licista per sostenir al suport a la guerra entre les masses del proletariat itali\xc3\xa0. No obstant aix\xc3\xb2, la campanya b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica va ser dif\xc3\xadcil i nom\xc3\xa9s en els \xc3\xbaltims mesos del conflicte les forces italianes van obtenir un triomf decisiu sobre l\'Imperi Austrohongar\xc3\xa8s en la Batalla de Vittorio Veneto. D\'aquesta forma, en iniciar-se la confer\xc3\xa8ncia de pau de Versalles el 1919 el govern itali\xc3\xa0, presidit per Vittorio Emanuele Orlando, no va aconseguir que els seus antics aliats respectessin el seu acord i atorguessin a It\xc3\xa0lia els territoris oferts, al\xc2\xb7legant la menor for\xc3\xa7a econ\xc3\xb2mica i militar d\'It\xc3\xa0lia en relaci\xc3\xb3 als altres vencedors._NEWLINE_La propaganda nacionalista italiana despr\xc3\xa9s del Tractat de Versalles va assenyalar que el triomf en la Primera Guerra Mundial va ser una \xc2\xabvict\xc3\xb2ria mutilada\xc2\xbb en declarar que francesos i brit\xc3\xa0nics van enganyar al poble itali\xc3\xa0, ja que van oferir beneficis territorials i despr\xc3\xa9s no van complir la seva paraula per complet. Entre les capes socials m\xc3\xa9s descontentes i influenciables per aquestes declaracions van emergir les organitzacions d\'excombatents, i en particular d\'exarditi (tropes selectes d\'assalt), v\xc3\xadctimes de la frustraci\xc3\xb3 generalitzada per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 del ressentiment provocat per haver obtingut esc\xc3\xa0s reconeixement als sacrificis i la valentia demostrats en els durs anys de combat.\n_START_SECTION_\nEls veterans de guerra i els fascios\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest context, el 21 de mar\xc3\xa7 de 1919 un exsocialista que havia servit en el front de guerra anomenat Benito Mussolini, va fundar a Mil\xc3\xa0 el primer Fasci di combattimento (en catal\xc3\xa0: Fasci de combat), adoptant per al seu moviment pol\xc3\xadtic s\xc3\xadmbols que fins llavors havien distingit als arditi, com les camises negres i la calavera. Els Fasci di combattimento serien aix\xc3\xad el nucli del futur Partit Nacional Feixista. El mateix dia de la seva fundaci\xc3\xb3 va ser aprovat el seu pla pol\xc3\xadtic, el Programa de Sansepolcro, anomenat aix\xc3\xad per la pla\xc3\xa7a de Mil\xc3\xa0 on es van fundar els fascios._NEWLINE_El nou moviment va expressar la voluntat de \xc2\xabtransformar, amb m\xc3\xa8todes revolucionaris si \xc3\xa9s necessari, la vida italiana\xc2\xbb, autodefinint-se \xc2\xabpartit de l\'ordre\xc2\xbb i aconseguint d\'aquesta manera guanyar-se la confian\xc3\xa7a de les capes de poblaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s adinerades i conservadores, contr\xc3\xa0ries a qualsevol agitaci\xc3\xb3 i reivindicaci\xc3\xb3 sindical o de la classe obrera, amb l\'esperan\xc3\xa7a que la for\xc3\xa7a de xoc dels "fascios de combat" s\'opos\xc3\xa9s favorablement a les revoltes promogudes per socialistes i cat\xc3\xb2lics populars. El Programa de Sansepolcro va ser dif\xc3\xb3s al juny de 1919 mitjan\xc3\xa7ant el peri\xc3\xb2dic dels fascios, l\'antic peri\xc3\xb2dic prosocialista fundat per Mussolini el 1915 i anomenat Il Popolo d\'It\xc3\xa0lia._NEWLINE_Al nounat moviment li faltava, no obstant aix\xc3\xb2, inicialment una base ideol\xc3\xb2gica ben definida, i el mateix Mussolini no s\'havia decantat per una ideologia concreta, sin\xc3\xb3 simplement contra totes les altres. Segons la seva intenci\xc3\xb3, el feixisme hauria hagut de representar una \xc2\xabtercera posici\xc3\xb3\xc2\xbb, basada en el nacionalisme extrem, el culte a la viol\xc3\xa8ncia, el menyspreu cap a la burgesia i l\'oposici\xc3\xb3 frontal al marxisme, tant en la seva variant socialista com en la comunista. Per a aix\xc3\xb2 Mussolini va usar teories filos\xc3\xb2fiques de Charles Maurras, Friedrich Nietzsche, Giovanni Gentile, entre altres, barrejant idees i conceptes.'