b'\n_START_ARTICLE_\nRomeu i Julieta (Prok\xc3\xb3fiev)\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nLa creaci\xc3\xb3 musical va ser dif\xc3\xadcil. L\'obra fou un enc\xc3\xa0rrec de 1934 del teatre K\xc3\xadrov de Leningrad, per\xc3\xb2 quan Prok\xc3\xb3fiev va proposar el tema de Romeu i Julieta, el teatre el va refusar. Prok\xc3\xb3fiev va signar llavors un contracte amb el Bolxoi per a la representaci\xc3\xb3 del ballet, per\xc3\xb2 tampoc va anar gaire b\xc3\xa9. Una vegada la partitura fou acabada, a l\'estiu de 1935, els ballarins van declarar el ballet indansable, sobretot a causa de la complexitat r\xc3\xadtmica i de passatges que jutjaven inaudibles. _NEWLINE_El ballet no va ser finalment enllestit i estrenat fins al 1938 a Brno, on va ser molt ben acollit, despr\xc3\xa9s va seguir l\'estrena russa el 1940 al K\xc3\xadrov (amb coreografia de L\xc3\xa9onide Lavrovski), i al Bolxoi el 1946. \xc3\x89s una de les seves obres m\xc3\xa9s apreciades basant-se en l\'alta inspiraci\xc3\xb3 mel\xc3\xb2dica, de la gran varietat r\xc3\xadtmica i del car\xc3\xa0cter memorable dels temes principals (el c\xc3\xa8lebre i sinistre Ball dels cavallers i les seves diverses variacions; el delicat i abundant tema de Julieta). _NEWLINE_Romeu i Julieta va quedar establert com un s\xc3\xadmbol clau de l\'art sovi\xc3\xa8tic capa\xc3\xa7 d\'estar a l\'altura dels ballets de Txaikovski. Musicalment, \xc3\xa9s una obra apreciada pels seus trets originals i les seves aud\xc3\xa0cies expressives.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nDe les nou partitures per a ballet escrites per Prok\xc3\xb3fiev, Romeo i Julieta \xc3\xa9s el seu primer ballet de l\'anomenat "per\xc3\xadode sovi\xc3\xa8tic" (val la pena recordar que Prok\xc3\xb3fiev va romandre fora del seu pa\xc3\xads a partir de 1918, tornant definitivament a la seva p\xc3\xa0tria el 1936). Segons Andr\xc3\xa9 Lischka, es tracta de la "primera adaptaci\xc3\xb3 coreogr\xc3\xa0fica duradora, en la hist\xc3\xb2ria de la m\xc3\xbasica, d\'una pe\xc3\xa7a de Shakespeare". Pel que sembla, l\'obra del c\xc3\xa8lebre dramaturg angl\xc3\xa8s era un dels temes d\'inter\xc3\xa8s de la cultura sovi\xc3\xa8tica durant aquest per\xc3\xadode. Segons escriu Claude Samuel, va ser concebut com una extensa \xc3\xb2pera muda en qu\xc3\xa8 resultava molt important traduir la veritat psicol\xc3\xb2gica dels protagonistes de la trag\xc3\xa8dia. Des de 1935, l\'escen\xc3\xb2graf Radlov havia planejat amb Prokofiev la realitzaci\xc3\xb3 esc\xc3\xa8nica del ballet. No obstant aix\xc3\xb2, va haver d\'esperar cinc anys per la seva presentaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, que va tenir lloc a Leningrad, l\'11 de gener de 1940.\n_START_SECTION_\nSuites\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica del ballet fou reutilitzada per Prok\xc3\xb3fiev per a tres suites per a orquestra i diverses obres per a piano. Aix\xc3\xad, el 1936 va treballar el ballet per treure\'n dues suites per a orquestra simf\xc3\xb2nica en set moviments, aix\xc3\xad com una transcripci\xc3\xb3 per a piano. Una tercera suite va ser escrita el 1946._NEWLINE_La Suite n\xc3\xbam. 1 reagrupa escenes purament de danses o l\xc3\xadriques, mentre que la Suite n\xc3\xbam. 2 \xc3\xa9s un compendi de retrats psicol\xc3\xb2gics i de moments dram\xc3\xa0tics. Per la seva banda, la Suite n\xc3\xbam.3 va ser realitzada el 1944 i \xc3\xa9s molt menys coneguda que les dues precedents en reunir nombres de menor inter\xc3\xa8s musical. De totes, la segona suite \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s popular._NEWLINE_Cal assenyalar que les tres suites no s\xc3\xb3n limitadores: cada director pot constituir una nova triant al seu gust extractes del ballet, circumst\xc3\xa0ncia que d\'altra banda s\'ha realitzat en innombrables ocasions, sobretot en els enregistraments discogr\xc3\xa0fics.'