b"\n_START_ARTICLE_\nC\xc3\xa0ller\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 situada a la desembocadura del riu Mannu. T\xc3\xa9 una universitat, fundada el 1606 i restaurada el 1764, amb una biblioteca universit\xc3\xa0ria del segle XIV (que conserva els llibres del bibli\xc3\xb2fil Montserrat Rossell\xc3\xb3). \xc3\x89s seu arquebisbal amb una catedral g\xc3\xb2tica restaurada al segle XVII. Conserva el mausoleu barroc del rei Mart\xc3\xad el Jove, mort a Sardenya el 1409. A la casa de la vila, es conserva el tr\xc3\xadptic del Consellers, una taula de Pere Cavaro del segle XVI. Est\xc3\xa0 documentada la pres\xc3\xa8ncia de la impremta des del 1493, amb impremta fixa el 1566 dirigida per Nicolau Canyelles. S'hi van imprimir llibres en catal\xc3\xa0 fins al 1850, ja que la llengua catalana hi fou oficial fins al segle XVII i era compresa i parlada per molta gent des del segle XIV fins al XVIII. L'escut de la ciutat fins al 1766 estava format per les barres catalanes. La moneda calleresa es va fabricar a la ciutat fins al 1821.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAntigament, es va dir Caralis i era la ciutat m\xc3\xa9s gran de l'illa de Sard\xc3\xadnia, situada a la costa sud, al golf Sinus Caralitanus. Se la suposa fundada pels fenicis o cartaginesos vers el segle VII aC. No se l'esmenta durant la conquesta romana de l'illa (238 aC), per\xc3\xb2 en la Segona Guerra p\xc3\xbanica fou quarter general del pretor T. Manlius, des d'on va portar les operacions contra els cartaginesos; tamb\xc3\xa9 apareix com la principal base naval romana a l'illa i resid\xc3\xa8ncia del pretor. Florus li dona el t\xc3\xadtol de capital de Sard\xc3\xadnia i diu que fou ocupada i castigada per Graccus, per\xc3\xb2 Livi diu que les ciutats de l'illa foren lleials a Roma i que la revolta nom\xc3\xa9s va afectar les tribus de les muntanyes._NEWLINE_En la guerra entre C\xc3\xa8sar i Pompeu, fou la primera a declarar-se per C\xc3\xa8sar i les altres ciutats de l'illa la van seguir amb poques excepcions. C\xc3\xa8sar s'hi va parar amb la seva flota en tornar de l'\xc3\x80frica. Uns anys despr\xc3\xa9s, l'illa va caure en mans de Menas, el lloctinent de Sext Pompeu, i Caralis fou l'\xc3\xbanica ciutat que se li va resistir, per\xc3\xb2 fou ocupada despr\xc3\xa9s d'un setge no massa llarg. _NEWLINE_Durant tot l'imperi, va continuar com a capital de l'illa. La ciutat mai va ser col\xc3\xb2nia, per\xc3\xb2 els habitants van obtenir els drets de ciutadania. _NEWLINE_A la meitat del segle V, va caure en mans dels v\xc3\xa0ndals com la resta de l'illa (455), i els bisbes africans que no acceptaven l'arrianisme s'hi van refugiar._NEWLINE_De l'\xc3\xa8poca romana, es conserven l'amfiteatre i un aq\xc3\xbceducte, a m\xc3\xa9s d'altres restes menors. Tamb\xc3\xa9 hi ha antigues cisternes, les ru\xc3\xafnes d'un temple circular i molts sepulcres que, probablement, van ser-ne la necr\xc3\xb2poli._NEWLINE_Va passar a domini bizant\xc3\xad el 633. Amb l'hegemonia dels musulmans al Mediterrani, es va constituir a Caralis un govern local nominalment dependent de Bizanci i, de fet, independent, al front del qual hi ha Gialeto (687-722). Des del 720 al 880, la regi\xc3\xb3 fou objecte dels repetits atacs sarra\xc3\xafns. El govern aut\xc3\xb2nom es va expandir cap a l'interior i amb les terres de part de l'illa va formar el jutjat de C\xc3\xa0ller, que va tenir la capital a S. Igia, prop dels pantans del mateix nom._NEWLINE_Donada Sardenya pel papa a la corona d'Arag\xc3\xb3 el 1297, la conquesta de Sardenya va comen\xc3\xa7ar el 1323 i, el 19 de juny de 1324, despr\xc3\xa9s de la caiguda de C\xc3\xa0ller, se signa la capitulaci\xc3\xb3, segons la qual la Rep\xc3\xbablica de Pisa cedeix a Jaume el Just tots els drets sobre Sardenya. Fou assetjada pels catalans i el castell ocupat el 1326 i s'hi va introduir l'administraci\xc3\xb3 catalana. El governador catal\xc3\xa0 de C\xc3\xa0ller era al mateix temps governador de tota l'illa, fins que el 1354 es va repartir el comandament amb el de Logudor._NEWLINE_C\xc3\xa0ller va patir 10 epid\xc3\xa8mies entre 1348 i 1688 i un incendi que en destru\xc3\xad un ter\xc3\xa7, el 1388. La ciutat fou assetjada sense \xc3\xa8xit pels jutges d'Arborea el 1375, ja que la flota catalana va arribar a temps. El 1355, s'hi van celebrar les corts insulars, cosa que es va repetir el 1421 i 1481. Els jueus, establerts a C\xc3\xa0ller el segle XIII, en foren expulsats el 1492. El port de C\xc3\xa0ller fou la base per a l'expedici\xc3\xb3 a Tunis d'Alfons el Magn\xc3\xa0nim (1435) i de Carles V (1535), tamb\xc3\xa9 del grup dels sards dirigits que van anar a la Batalla de Lepant el 1571. _NEWLINE_Al segle XVI, es va disputar amb S\xc3\xa0sser la primacia de l'illa. Fou resid\xc3\xa8ncia dels lloctinents i virreis catalans que havien substitu\xc3\xaft els antics governadors._NEWLINE_En la Guerra de Successi\xc3\xb3, C\xc3\xa0ller fou partid\xc3\xa0ria de Felip V, per\xc3\xb2 la flota anglesa la va bombardejar i va passar al b\xc3\xa0ndol austriacista. El 1713, l'illa fou lliurada a l'Imperi austr\xc3\xadac pel tractat d'Utrecht. El cardenal Alberoni hi va dirigir una expedici\xc3\xb3 que va assetjar i conquerir la ciutat el 1717, tot i l'heroica defensa del coronel catal\xc3\xa0 Jaume Carreres. Pel tractat de Londres de 1718, l'illa fou transferida a Savoia, i va agafar el nom de Regne de Sardenya el 1720. Els virreis savoians van residir a C\xc3\xa0ller._NEWLINE_Un intent de desembarcament franc\xc3\xa8s dirigit per l'almirall Truguet el 28 de febrer de 1793 (que va desembarcar a Quartu) fou rebutjat per les mil\xc3\xadcies locals dirigides pel comandant Girolamo Pitzolo, en una batalla a la plana de S. Bartolomeo. Els sards van demanar participaci\xc3\xb3 en el govern del regne, per\xc3\xb2 no es va concedir i va esclatar una revolta. Els piemontesos foren capturats el 7 de maig de 1794 i expulsats en un vaixell de l'illa. El govern de Tor\xc3\xad va enviar un nou virrei, el marqu\xc3\xa8s de Vivalda, i finalment va accedir a nomenar Girolamo Pitzolo, l'heroi de la revolta, com a governador general del rei. No li va durar la popularitat i fou mort en uns avalots populars. _NEWLINE_Quan el Piemont fou ocupat i el rei es va rendir el 8 de desembre de 1798, representants de l'estament de C\xc3\xa0ller van oferir-li el trasllat de la cort savoiana a C\xc3\xa0ller, que es va efectuar el 3 de mar\xc3\xa7 del 1799. _NEWLINE_El 1814, el rei va tornar al continent i va deixar com a virrei Carlo Felice i despr\xc3\xa9s va abdicar. Els anys seg\xc3\xbcents, la gana va fer estralls a la ciutat, especialment el 1812. El 20 de maig de 1814, el rei de Savoia va poder retornar a Tor\xc3\xad._NEWLINE_El 1847, el consell general de C\xc3\xa0ller va demanar al rei d'incloure els sards dins la uni\xc3\xb3 italiana i tenir els mateixos drets que els italians. A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aquests moviments pol\xc3\xadtics que encara no van portar a la unitat italiana, es van abolir el virregnat i la secretaria d'estat i guerra. El 1861, els Savoia foren reis d'It\xc3\xa0lia. Llavors, es va obrir el debat sobre l'eliminaci\xc3\xb3 de les muralles de les quals nom\xc3\xa9s van restar les de Castello. La ciutat fou reestructurada sota la direcci\xc3\xb3 de l'arquitecte Gaetano Cima._NEWLINE_L'alcalde Ottone Bacaredda va fer importants obres p\xc3\xbabliques i va canviar la fesomia de la ciutat al final del segle XIX i les dues primeres d\xc3\xa8cades del XX. Durant el per\xc3\xadode feixista, tamb\xc3\xa9 va ser objecte d'una remodelaci\xc3\xb3 important._NEWLINE_El 1943, va patir bombardejos aeris dels aliats per la seva posici\xc3\xb3 de port i aeroport estrat\xc3\xa8gic. El 1949, va esdevenir capital de la regi\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma de Sardenya."