b"\n_START_ARTICLE_\nMario Savio\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nGraduat per la Martin Van Buren High School de Queens, va estudiar al Manhattan College i al\xc2\xa0Queens College, fins que es va traslladar a Los Angeles amb els seus pares i es va matricular a la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, Berkeley. Va ser arrestat en particip\xc3\xa0 en uns aldarulls contra la San Francisco Hotel Association per excloure negres de feines no servils;dins pres\xc3\xb3, un company de cel\xc2\xb7la va proposar-li anar a Mississip\xc3\xad a l'estiu per ajudar en un projecte de\xc2\xa0Drets civils. Durant l'estiu de 1964, es va unir al projecte Freedom Summer a Mississip\xc3\xad i es va implicar ajudant al registre d'afroamericans estatunidencs per poder  votar. Tamb\xc3\xa9 va fer de mestre a una escola lliure per nens negres a McComb, Mississip\xc3\xad. El juliol, Savio, un altre activista pels drets civils blanc i un negre\xc2\xa0caminaven per una carretera a Jackson i van ser atacats per dos homes; es va arxivar l'informe policial. El cas va estar paralitzat fins que el President Lyndon Baines Johnson va permetre al FBI investigar-ho de nou, com una violaci\xc3\xb3 dels drets civils._NEWLINE_Savio va retornar a Berkeley i va intentar aconseguir fons pel Student Nonviolent Coordinating Committee per\xc3\xb2 va trobar-se que la policia havia prohibit tota activitat pol\xc3\xadtica i tota recaptaci\xc3\xb3 de fons a les universitats. Va participar en una la protesta en el campus de Berkeley que va comen\xc3\xa7ar l'1 d'octubre de 1964 i que va ser l'inici dels seus apassionats discursos multitudinaris. Va ser el dirigent del Free Speech Movement (Moviment pro llibertat d'expressi\xc3\xb3). En el Sproul Hall de la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, el 2 de desembre de 1964, va fer el discurs davant de 4000 persones on va dir la que ha esdevingut la seva frase m\xc3\xa9s coneguda: \xc2\xabposeu els cossos sobre l'engranatge de la m\xc3\xa0quina\xc2\xbb. Ell i d'altres 800 persones van ser arrestades; el 1967, va ser sentenciat a 120 dies a\xc2\xa0Santa Rita Jail. Va dir als reporters que \xc2\xabho faria un altre cop\xc2\xbb._NEWLINE_El 1965 es va casar amb Suzanne Goldberg, a qui havia conegut en el Free Speech Movement, dos mesos m\xc3\xa9s tard es va mudar a Anglaterra en ser-li atorgada una beca a la Universitat d'Oxford. Savio no va acabar els estudis i van tornar a Calif\xc3\xb2rnia el 1966. El 1968, va presentar-se per senador estatal de Alameda pel Peace and Freedom Party. El 1980 va tornar a estudiar a la\xc2\xa0San Francisco State University, el 1984, va rebre un summa cum laude en F\xc3\xadsica i es va graduar el 1989. Un any m\xc3\xa9s tard es va mudar al Sonoma County, on va exercir com a mestre de matem\xc3\xa0tiques, filosofia i l\xc3\xb2gica a la Sonoma State University.\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1999, els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 van revelar que Savio havia estat sota vigil\xc3\xa0ncia pel Federal Bureau of Investigation\xc2\xa0m\xc3\xa9s d'una d\xc3\xa8cada \xc2\xabperqu\xc3\xa8 havia sorgit com a l\xc3\xadder estudiantil m\xc3\xa9s important de la naci\xc3\xb3\xc2\xbb. No hi havia cap evid\xc3\xa8ncia que hagu\xc3\xa9s sigut una amena\xc3\xa7a o que hagu\xc3\xa9s tingut qualsevol connexi\xc3\xb3 amb el Partit Comunista, per\xc3\xb2 l'FBI va decidir que calia vigilar-lo en pensar que pugues inspirar als estudiants a rebel\xc2\xb7lar-se. La investigaci\xc3\xb3 finalment va acabar a principis de 1975 i, en contrapartida, es va iniciar una investigaci\xc3\xb3 sobre l'ab\xc3\xbas de poder del FBI, ja que: \xc2\xabLa investigaci\xc3\xb3 de l'FBI de Savio [era] una p\xc3\xa8rdua de diners i una invasi\xc3\xb3 de la privacitat\xc2\xbb segons paraules de la seva exdona.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nEs va fer un Memorial Lecture Fund en honor a Mario Savio despr\xc3\xa9s de la seva mort, amb conferenciants coneguts com a Howard Zinn, Winona LaDuke, Christopher Hitchens, Adam Hochschild, Angela Davis o Naomi Klein, entre d'altres, i es va crear el Young Activist Award en honor un excepcional jove activista amb un comprom\xc3\xads profund pels drets humans, la just\xc3\xadcia social i les qualitats de lideratge, creativitat i la integritat."