b"\n_START_ARTICLE_\nLeonardo Torres Quevedo\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nLeonardo Torres Quevedo va n\xc3\xa9ixer el 28 de desembre, commemoraci\xc3\xb3 dels Sants Innocents, de 1852, a Santa Cruz de Igu\xc3\xb1a, Molledo (Cant\xc3\xa0bria). La fam\xc3\xadlia residia normalment a Bilbao, on el pare exercia d'enginyer de ferrocarrils, encara que tamb\xc3\xa9 passaven llargues temporades al solar matern a La Monta\xc3\xb1a c\xc3\xa0ntabra. A Bilbao hi va estudiar el batxillerat i m\xc3\xa9s tard va anar a Par\xc3\xads a completar estudis durant 2 anys. Per trasllat del pare, la fam\xc3\xadlia de Leonardo s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Madrid el 1870 i aquell mateix any inici\xc3\xa0 els seus estudis superiors a l'Escola Oficial del Cos d'Enginyers de Camins. Suspengu\xc3\xa9 temporalment els seus estudis el 1873 per anar com a voluntari a la defensa de Bilbao, que havia estat assetjada per les tropes carlines durant la Tercera Guerra Carlina. De tornada a Madrid finalitz\xc3\xa0 els seus estudis el 1876, essent el quart de la seva promoci\xc3\xb3._NEWLINE_Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a exercir la seva carrera a la mateixa empresa de ferrocarrils en la qual treballava el seu pare, per\xc3\xb2 emprengu\xc3\xa9 de seguida un llarg viatge per Europa per con\xc3\xa8ixer de primera m\xc3\xa0 els aven\xc3\xa7os cient\xc3\xadfics i t\xc3\xa8cnics, sobretot en la incipient \xc3\xa0rea de l'electricitat. De tornada a Espanya s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Santander on ell mateix sufrag\xc3\xa0 els seus treballs i va iniciar una activitat d'estudi i investigaci\xc3\xb3 que ja no abandonaria. Fruit de les investigacions en aquells anys aparegu\xc3\xa9 el seu primer treball cient\xc3\xadfic el 1893. El 1885 es cas\xc3\xa0; del seu matrimoni en nasqueren vuit fills._NEWLINE_El 1899 s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Madrid participant de la seva vida cultural. De les tasques que en aquells anys portava a terme l'Ateneu es cre\xc3\xa0 el 1901 el laboratori de Mec\xc3\xa0nica Aplicada, m\xc3\xa9s tard d'Autom\xc3\xa0tica, del qual en fou nomenat director, el laboratori es dedicava a la fabricaci\xc3\xb3 d'instrumentaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica. Aquell mateix any va ingressar a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies Exactes, F\xc3\xadsiques i Naturals de Madrid, entitat de la qual fou president el 1910. Entre els treballs del laboratori cal destacar el cinemat\xc3\xb2graf de Gonzalo Bra\xc3\xb1as, l'espectr\xc3\xb2graf de raigs X de Cabrera i Costa, el Micr\xc3\xb2tom i panmicr\xc3\xb2tom de Santiago Ram\xc3\xb3n y Cajal._NEWLINE_El 1916 el rei Alfons XIII li impos\xc3\xa0 la Medalla Echegaray; el 1918 rebutj\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec de ministre de Foment. El 1920 ingress\xc3\xa0 a la Reial Acad\xc3\xa8mia Espanyola, a la butaca que havia ocupat P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s, i pass\xc3\xa0 a ser membre de les secci\xc3\xb3 de Mec\xc3\xa0nica de l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies de Par\xc3\xads. El 1922 la Sorbona el nomen\xc3\xa0 Doctor honoris causa i, el 1927 fou nomenat un dels dotze membres associats de l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies de Par\xc3\xads._NEWLINE_Va ser un decidit partidari de l'idioma internacional Esperanto, al qual va donar suport, entre altres llocs, al Comit\xc3\xa8 de Cooperaci\xc3\xb3 Cultural de la Societat de Nacions. Mor\xc3\xad a Madrid, en plena Guerra Civil el 18 de desembre de 1936, quan li faltaven 10 dies per a complir 84 anys.\n_START_SECTION_\nAerost\xc3\xa0tic\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1902, Leonardo Torres Quevedo va presentar a les Acad\xc3\xa8mies de Ci\xc3\xa8ncies de Madrid i Par\xc3\xads el projecte d'un nou tipus de dirigible que solucionava el greu problema de suspensi\xc3\xb3 de la barqueta en tant que inclo\xc3\xafa una carcassa interior de cables flexibles que dotaven de rigidesa el dirigible per efecte de la pressi\xc3\xb3 interior._NEWLINE_El 1905, amb ajut d'Alfredo Kindel\xc3\xa1n, Torres Quevedo dirig\xc3\xad la construcci\xc3\xb3 del primer dirigible espanyol al Servei d'Aerostaci\xc3\xb3 Militar de l'Ex\xc3\xa8rcit, creat el 1896 i situat a Guadalajara. L'acabaren amb gran \xc3\xa8xit, i el nou dirigible, l'Espanya, realitz\xc3\xa0 nombrosos vols d'exposici\xc3\xb3 i prova. Potser la innovaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important en aquest dirigible va ser la de fer el globus trilobulat, de manera que augmentava la seguretat._NEWLINE_Arran d'aquest fet comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 entre Torres Quevedo i l'empresa francesa Astra, que va arribar a comprar la patent amb una cessi\xc3\xb3 de drets estesa a tots els pa\xc3\xafsos, excepte a Espanya, per possibilitar la construcci\xc3\xb3 del dirigible al pa\xc3\xads. Aix\xc3\xad, el 1911, s'inici\xc3\xa0 la fabricaci\xc3\xb3 dels dirigibles coneguts com a Astra-Torres. Alguns exemplars van ser adquirits pels ex\xc3\xa8rcits franc\xc3\xa8s i angl\xc3\xa8s a partir de 1913, i utilitzats durant la Primera Guerra Mundial, en molt diverses tasques, fonamentalment de protecci\xc3\xb3 i inspecci\xc3\xb3 naval._NEWLINE_El 1918, Torres Quevedo va dissenyar, en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb l'enginyer Emilio Herrera Linares, un dirigible transatl\xc3\xa0ntic, el qual van anomenar Hisp\xc3\xa0nia, que va arribar a assolir l'estat de patent, per tal de realitzar des d'Espanya la primera travessia a\xc3\xa8ria de l'Atl\xc3\xa0ntic. Per problemes de finan\xc3\xa7ament el projecte es va anar retardant i van ser els brit\xc3\xa0nics John William Alcock i Arthur Whitten Brown els qui van travessar l'Atl\xc3\xa0ntic sense escales des de Terranova fins a Irlanda en un bimotor bipl\xc3\xa0 Vickers Vimy en 16 hores i 12 minuts.\n_START_SECTION_\nTransbordadors\n_START_PARAGRAPH_\nL'experimentaci\xc3\xb3 de Torres Quevedo en l'\xc3\xa0rea de transbordadors, funiculars o telef\xc3\xa8rics, va comen\xc3\xa7ar molt aviat durant la seva resid\xc3\xa8ncia al seu poble natal, Molledo. All\xc3\xa0, el 1887, constru\xc3\xad a casa el primer transbordador per salvar un desnivell d'uns 40 metres: d'uns 200 metres de longitud i tracci\xc3\xb3 animal, una parella de vaques, i una cadira a manera de barqueta. Aquest experiment va ser la base per a la sol\xc2\xb7licitud de la seva primera patent, que demanaria aquest mateix any: un funicular aeri de m\xc3\xbaltiples cables, amb el qual aconseguia un coeficient de seguretat apte per al transport de persones i no nom\xc3\xa9s de coses. Posteriorment va construir l'anomenat transbordador del riu Lle\xc3\xb3, de m\xc3\xa9s envergadura, ja amb motor, per\xc3\xb2 que va seguir sent utilitzat exclusivament per a transport de materials, no de persones._NEWLINE_El 1890 va presentar el seu transbordador a Su\xc3\xafssa, pa\xc3\xads molt interessat en aquest transport causa de la seva orografia i que ja venia utilitzant funiculars per al transport de paquets, per\xc3\xb2 el projecte de Torres Quevedo fou rebutjat, amb certs comentaris ir\xc3\xb2nics de la premsa su\xc3\xafssa. El 1907, Torres Quevedo constru\xc3\xad el primer transbordador apte per al transport p\xc3\xbablic de persones, al Mont Ul\xc3\xada a Sant Sebasti\xc3\xa0. El problema de la seguretat s'havia solucionat mitjan\xc3\xa7ant un sistema m\xc3\xbaltiple de cables-suport, alliberant els ancoratges d'un extrem i substituint-los per contrapesos. El disseny resultant era de gran robustesa, i resistia perfectament la ruptura d'un dels cables de suport. L'execuci\xc3\xb3 del projecte va anar a c\xc3\xa0rrec de la Societat d'Estudis i Obres d'Enginyeria, de Bilbao, que va construir amb \xc3\xa8xit altres transbordadors, com ara a Chamonix o a Rio de Janeiro._NEWLINE_Dels seus projectes relacionats amb aquesta \xc3\xa0rea d'activitat, l'Spanish Aerocan a les cascades del Ni\xc3\xa0gara, al Canad\xc3\xa0, \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s conegut. El transbordador de 580 metres de longitud \xc3\xa9s un funicular aeri que uneix dos punts diferents de la riba canadenca del riu Ni\xc3\xa0gara i discorre sobre un rec\xc3\xa9s conegut com El Remol\xc3\xad (The Whirpool), constru\xc3\xaft entre 1914 i 1916 per l'empresa (The Ni\xc3\xa0gara Spanish Aerocan Co Limited). Una placa de bronze, situada sobre un mon\xc3\xb2lit a l'entrada de l'estaci\xc3\xb3 d'acc\xc3\xa9s, recorda: \xc2\xabTransbordador aeri espanyol del Ni\xc3\xa0gara. Leonardo Torres Quevedo (1852-1936)\xc2\xbb. Es va inaugurar en proves el 15 de febrer de 1916 i es va inaugurar oficialment el 8 d'agost de 1916; es va obrir al p\xc3\xbablic l'endem\xc3\xa0. El transbordador, amb petites modificacions, segueix en actiu avui dia, amb cap accident digne de menci\xc3\xb3, constituint un atractiu tur\xc3\xadstic i cinematogr\xc3\xa0fic de gran popularitat.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa0diocontrol: El telekino\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1903, Torres Quevedo va presentar el telekino a l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies de Par\xc3\xads, acompanyat d'una mem\xc3\xb2ria i fent una demostraci\xc3\xb3 experimental. Aquell mateix any va obtenir la patent a Fran\xc3\xa7a, Espanya, la Gran Bretanya i els Estats Units._NEWLINE_El telekino consistia en un aut\xc3\xb2mat que executava ordres transmeses mitjan\xc3\xa7ant ones hertzianes; constitu\xc3\xad el primer aparell de radiodirecci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n, i va ser un pioner en el camp del comandament a dist\xc3\xa0ncia, conjuntament amb Nikola Tesla. El 1906, en pres\xc3\xa8ncia del Rei i davant d'una gran multitud, va demostrar amb \xc3\xa8xit l'invent al port de Bilbao en guiar un bot des de la riba; m\xc3\xa9s tard intentaria aplicar el telekino a projectils i torpedes, per\xc3\xb2 va haver d'abandonar el projecte per manca de finan\xc3\xa7ament.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa0quines anal\xc3\xb2giques de c\xc3\xa0lcul\n_START_PARAGRAPH_\nLes m\xc3\xa0quines anal\xc3\xb2giques de c\xc3\xa0lcul busquen la soluci\xc3\xb3 d'equacions matem\xc3\xa0tiques mitjan\xc3\xa7ant el seu trasllat a fen\xc3\xb2mens f\xc3\xadsics. Els nombres es representen per magnituds f\xc3\xadsiques, que poden ser rotacions de determinats eixos, potencials, estats el\xc3\xa8ctrics o electromagn\xc3\xa8tics, etc. Un proc\xc3\xa9s matem\xc3\xa0tic es transforma en aquestes m\xc3\xa0quines en un proc\xc3\xa9s operatiu de certes magnituds f\xc3\xadsiques que condueix a un resultat f\xc3\xadsic que es correspon amb la soluci\xc3\xb3 matem\xc3\xa0tica buscada. El problema matem\xc3\xa0tic es resol doncs mitjan\xc3\xa7ant un model f\xc3\xadsic d'aquest. Des de mitjans del segle XIX es coneixien diversos artefactes d'\xc3\xadndole mec\xc3\xa0nica, com integradors, multiplicadors, etc., Per no parlar de la m\xc3\xa0quina anal\xc3\xadtica de Charles Babbage, en aquesta tradici\xc3\xb3 s'emmarca l'obra de Torres Quevedo en aquesta mat\xc3\xa8ria, que s'inicia en 1893 amb la presentaci\xc3\xb3 a l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies Exactes, F\xc3\xadsiques i Naturals de la  Mem\xc3\xb2ria sobre les m\xc3\xa0quines algebraiques . En el seu temps, aix\xc3\xb2 va ser considerat com un \xc3\xa8xit extraordinari en el curs de la producci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica espanyola. El 1895 presenta l' Mem\xc3\xb2ria Sur les machines algebraiques  en un Congr\xc3\xa9s a Bordeus. Posteriorment, en 1900, presentar\xc3\xa0 la Mem\xc3\xb2ria  Machines a calcular  a l'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies de Par\xc3\xads. En elles, examina les analogies matem\xc3\xa0tiques i f\xc3\xadsiques que s\xc3\xb3n base del c\xc3\xa0lcul anal\xc3\xb2gic o de quantitats cont\xc3\xadnues, i com establir mec\xc3\xa0nicament les relacions entre elles, expressades en f\xc3\xb3rmules matem\xc3\xa0tiques. El seu estudi inclou variables complexes, i utilitza l'escala logar\xc3\xadtmica. Des del punt de vista pr\xc3\xa0ctic, mostra que cal emprar mecanismes sense fi, tals com discs giratoris, perqu\xc3\xa8 les variacions de les variables siguin il limitades en ambd\xc3\xb3s sentits._NEWLINE_En el terreny pr\xc3\xa0ctic, Torres Quevedo va construir tot un seguit de m\xc3\xa0quines anal\xc3\xb2giques de c\xc3\xa0lcul, totes elles de tipus mec\xc3\xa0nic. Una d'elles \xc3\xa9s El ajedrecista, presentat a la fira de Par\xc3\xads de 1914. En aquestes m\xc3\xa0quines hi ha certs elements, anomenats  aritm\xc3\xb2fors , que estan constitu\xc3\xafts per un m\xc3\xb2bil i un \xc3\xadndex que permet llegir-ne la quantitat representada per a cada posici\xc3\xb3. El m\xc3\xb2bil \xc3\xa9s un disc o un tambor graduat que gira entorn del seu eix. Els despla\xc3\xa7aments angulars s\xc3\xb3n proporcionals als logaritmes de les magnituds a representar. Utilitzant una diversitat d'elements d'aquest tipus, posa a punt una m\xc3\xa0quina per a resoldre equacions algebraiques: resoluci\xc3\xb3 d'una equaci\xc3\xb3 de vuit termes, obtenint les seves arrels, fins i tot les complexes, amb una precisi\xc3\xb3 de mil\xc2\xb7l\xc3\xa8simes. Un component d'aquesta m\xc3\xa0quina era l'anomenat \xc2\xabcargol sense fi\xc2\xbb, de gran complexitat mec\xc3\xa0nica, que permetia expressar mec\xc3\xa0nicament la relaci\xc3\xb3  i = log (10^x+1) , amb l'objectiu d'obtenir el\xc2\xb7logaritme d'una suma com a suma de logaritmes. Com es tractava d'una m\xc3\xa0quina anal\xc3\xb2gica, la variable pot rec\xc3\xb3rrer qualsevol valor (no nom\xc3\xa9s valors discrets prefixats). Davant d'una equaci\xc3\xb3 polin\xc3\xb2mica, en girar totes les rodes representatives de la inc\xc3\xb2gnita, el resultat final va donant els valors de la suma dels termes variables, quan aquesta suma coincideixi amb el valor del segon membre, la roda de la inc\xc3\xb2gnita marca una arrel._NEWLINE_Amb prop\xc3\xb2sits de demostraci\xc3\xb3, Torres Quevedo tamb\xc3\xa9 va construir una m\xc3\xa0quina per a resoldre una equaci\xc3\xb3 de segon grau amb coeficients complexos, i un integrador. En l'actualitat la m\xc3\xa0quina Torres Quevedo es conserva al museu de l'ETS d'Enginyers de Camins de la Universitat Polit\xc3\xa8cnica de Madrid.\n_START_SECTION_\nInvents pedag\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nEn els \xc3\xbaltims anys de la seva vida Torres Quevedo va dirigir la seva atenci\xc3\xb3 al camp de la pedagogia, a investigar aquells elements o m\xc3\xa0quines que podrien ajudar els educadors en la seva tasca, amb patents sobre les m\xc3\xa0quines d'escriure (patents n\xc3\xbam 80.121, 82.369, 86.155 i 87428), paginaci\xc3\xb3 marginal dels manuals (patents n\xc3\xbam 99.176 i 99177) i les del punter projectable (patent n\xc3\xbam. 116770) i el projector did\xc3\xa0ctic (patent n\xc3\xbam. 117853)._NEWLINE_El punter projectable, tamb\xc3\xa9 conegut com a punter l\xc3\xa0ser es basa en l'ombra produ\xc3\xafda per un cos opac que es mou a prop de la placa projectada; aquesta ombra \xc3\xa9s la que utilitzaria com a punter. Per a aix\xc3\xb2 va dissenyar un sistema articulat que permetia despla\xc3\xa7ar, a voluntat del ponent, un punt o punts al costat de la placa de projecci\xc3\xb3, cosa que permetia assenyalar les zones d'inter\xc3\xa8s en la transpar\xc3\xa8ncia. Torres Quevedo express\xc3\xa0 aix\xc3\xad la necessitat d'aquest invent: \xc2\xabBen conegudes s\xc3\xb3n les dificultats amb qu\xc3\xa8 ensopega un professor per il\xc2\xb7lustrar el seu discurs, valent-se de projeccions lluminoses. Necessita col\xc2\xb7locar-se davant de la pantalla amb cura de no amagar la figura projectada per cridar l'atenci\xc3\xb3 dels seus alumnes sobre els detalls que m\xc3\xa9s els interessen i ensenyar-los-els amb un punter\xc2\xbb._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va construir un projector did\xc3\xa0ctic que millorava la forma en qu\xc3\xa8 les diapositives es posaven sobre les plaques de vidre per tal de projectar-les."