b'\n_START_ARTICLE_\nErnst Gamillscheg\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nGamillscheg es va formar a Viena on va llegir la tesi doctoral, dirigida per Meyer-L\xc3\xbcbke, el 1909 (Die romanischen Elemente in der deutschen Mundart von Lusern "Els elements rom\xc3\xa0nics en el dialecte germ\xc3\xa0nic de Luserna"; publicada a Halle an der Saale 1912). Despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99estudiar amb Jules Gilli\xc3\xa9ron i Mario Roques a Paris, va llegir la tesi d\xe2\x80\x99habilitaci\xc3\xb3 el 1913 amb el t\xc3\xadtol Studien zur Vorgeschichte einer romanischen Tempuslehre (Viena 1913; T\xc3\xbcbingen 1970). Despr\xc3\xa9s de combatre i ser ferit en la Primera Guerra Mundial, fou professor a Innsbruck des de 1916; el 1925 pass\xc3\xa0 la Universitat de Berl\xc3\xadn. De 1940 a 1944 fou professor a la Universitat de Bucarest, i retorn\xc3\xa0 a Alemanya el 1946 a la Universitat de Tubinga on es jubil\xc3\xa0 el 1956, tot i que encara f\xc3\xa9u cursos com a professor em\xc3\xa8rit a Zuric i Saarbrucken._NEWLINE_Gamillscheg s\xe2\x80\x99ocup\xc3\xa0 particularment del franc\xc3\xa8s (del qual public\xc3\xa0 un diccionari etimol\xc3\xb2gic, una sem\xc3\xa0ntica i una sintaxi hist\xc3\xb2rica) i de les relacions entre les lleng\xc3\xbces rom\xc3\xa0niques i les germ\xc3\xa0niques. P\xc3\xb2stumament fou publicat un article sobre l\'article i els pronoms personals espanyols que hauria pogut constituir part d\'una sintaxi hist\xc3\xb2rica espanyola._NEWLINE_Fou membre de les acad\xc3\xa8mies de ci\xc3\xa8ncies de Berl\xc3\xadn (fins a 1945) i de Mag\xc3\xbancia. Des de 1958 fou membre corresponent de la Secci\xc3\xb3 Filol\xc3\xb2gica de l\xe2\x80\x99Institut d\xe2\x80\x99Estudis Catalans._NEWLINE_Li foren dedicades 4 miscel\xc2\xb7l\xc3\xa0nies d\'homenatge: Ausgew\xc3\xa4hlte Aufs\xc3\xa4tze (miscel\xc2\xb7l\xc3\xa0nia d\'articles propis, Jena 1937, amb motiu dels 50 anys), Festgabe Ernst Gamillscheg (T\xc3\xbcbingen 1952; als 65 anys), Syntactica et Stilistica (editada per G\xc3\xbcnter Reichenkron, T\xc3\xbcbingen 1957; als 70 anys) i Verba et vocabula (editada per Helmut Stimm i Julius Wilhelm; als 80 anys).'