b'\n_START_ARTICLE_\nTomba dels Escipions\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEnglobada en part dins d\'un habitatge del s. III, fou redescoberta dues vegades, malgrat que se\'n coneixia  la ubicaci\xc3\xb3 aproximada gr\xc3\xa0cies a les deus circumdants, la primera el 1616 i de nou el 1780 pels propietaris de la part inferior durant les labors de construcci\xc3\xb3 d\'un soterrani. L\'objectiu principal dels treballs era, sovint, la troballa de tresors, i destru\xc3\xafren part de la tomba; el 1926 es va restaurar \xc3\xadntegrament el sepulcre amb motiu del "X Repartiment de l\'Ajuntament de Roma". Se n\'eliminaren les obres de paleta realitzades pels descobridors per evitar les ensulsiades i se n\'executaren estudis per a la recol\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de r\xc3\xa8pliques de les inscripcions antigues i els sepulcres._NEWLINE_La creaci\xc3\xb3 del sepulcre es remunta al comen\xc3\xa7ament del s. III\xc2\xa0ae, una obra de Luci Corneli Escipi\xc3\xb3 Barbat, c\xc3\xb2nsol l\'any 298\xc2\xa0ae, el sarc\xc3\xb2fag del qual, l\'\xc3\xbanic que va romandre intacte, n\'ocupava el lloc d\'honor i fou traslladat als Museus Vaticans, amb les inscripcions origin\xc3\xa0ries. Gr\xc3\xa0cies a nombroses cites antigues i, sobretot, al testimoniatge de Cicer\xc3\xb3, se sap que es va usar fins a principis del s. II\xc2\xa0ae i que estava pr\xc3\xa0cticament complet en la primera meitat del s. II\xc2\xa0ae. Tamb\xc3\xa9 consta que va custodiar-ne les restes el poeta Enni, de qui Cicer\xc3\xb3 diu que hi havia una est\xc3\xa0tua de marbre. En canvi, cap dels Escipions m\xc3\xa9s coneguts com l\'afric\xc3\xa0, l\'asi\xc3\xa0tic o l\'hisp\xc3\xa0 hi foren enterrats; segons Livi i S\xc3\xa8neca van ser inhumats a la vila de Liternum._NEWLINE_Les inscripcions sobre els sarc\xc3\xb2fags (nom\xc3\xa9s sobre set exemplars) permeteren datar l\'\xc3\xbas de la tomba fins a l\'any 150\xc2\xa0ae, quan la capacitat de l\'estructura es va ampliar amb una altra cambra adjacent, de forma quadrangular per\xc3\xb2 no alineada amb la primera, on van ser enterrats alguns membres de la fam\xc3\xadlia, encara que no m\xc3\xa9s tard del s. II\xc2\xa0ae. D\'aquella \xc3\xa8poca data la creaci\xc3\xb3 una fa\xc3\xa7ana "rupestre". La decoraci\xc3\xb3 s\'atribueix a la iniciativa d\'Escipi\xc3\xb3 Emili\xc3\xa0 i \xc3\xa9s un clar exemple de l\'hel\xc2\xb7lenitzaci\xc3\xb3 de la cultura romana durant el transcurs del s. II\xc2\xa0ae. En aquella \xc3\xa8poca el sepulcre esdevingu\xc3\xa9 una mena de museu familiar, que perpetuava i difonia les empreses dels seus membres._NEWLINE_L\'\xc3\xbaltima utilitzaci\xc3\xb3 coneguda del sepulcre fou en \xc3\xa8poca claudioneroniana, quan la filla i el net de Corneli Lentul Getelic van ser-hi inhumats, lligats a la descend\xc3\xa8ncia dels Escipions. Ja al s. III\xc2\xa0de el sepulcre va ser destru\xc3\xaft i don\xc3\xa0 pas a altres edificis.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl monument es divideix en dues parts diferents: el complex principal, cavat en una cartel\xc2\xb7la d\'una roca calc\xc3\xa0ria molt porosa en un gran pla quadrat i, d\'altra, una arcada de ma\xc3\xb3, del per\xc3\xadode posterior, amb una entrada separada._NEWLINE_L\'habitaci\xc3\xb3 central es divideix en quatre grans pilars adossats a un mur; ha estat reparada durant les excavacions per assegurar que l\'hipogeu no s\'esfondr\xc3\xa9s, amb quatre grans arcades als costats i dues galeries centrals que s\'encreuen perpendicularment, donant una aparen\xc3\xa7a de reixeta._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal est\xc3\xa0 orientada al nord-est, encara que nom\xc3\xa9s n\'ha sobreviscut una petita part a la dreta, amb algunes restes de pintures a la paret. Es va edificar a la part alta d\'un podi vorejada de cornises, en qu\xc3\xa8 es van crear tres arcs fets de carreus de tova provinent del riu Aniene: un donava a l\'entrada de l\'hipogeu (central), un altre a la nova habitaci\xc3\xb3 (m\xc3\xa0 dreta), mentre que el tercer (esquerra) tenia un funci\xc3\xb3 purament ornamental (tret que es prevei\xc3\xa9s crear una altra habitaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s en aquest costat). Aquesta base estava coberta gaireb\xc3\xa9 \xc3\xadntegrament per frescs, dels quals nom\xc3\xa9s es conserven petites peces, amb tres motius: les dues m\xc3\xa9s antigues (de mitjan segle II\xc2\xa0ae) mostren escenes hist\xc3\xb2riques (poden recon\xc3\xa9ixer-se algunes figures de soldats), mentre que la tercera, m\xc3\xa9s recent, t\xc3\xa9 una decoraci\xc3\xb3 senzilla de color roig amb ones estilitzades (s. I\xc2\xa0de)._NEWLINE_M\xc3\xa9s espectacular era la part superior de la fa\xc3\xa7ana, amb una vista tripartida, semicolumnes i tres n\xc3\xadnxols en qu\xc3\xa8 (d\'acord amb Livi) se situaven les est\xc3\xa0tues  d\'Escipi\xc3\xb3 l\'Afric\xc3\xa0, el seu germ\xc3\xa0 Escipi\xc3\xb3 l\'Asi\xc3\xa0tic i el poeta Enni, autor del poema Escipi\xc3\xb3._NEWLINE_A l\'esquerra, es va destruir una gran cavitat circular de la tomba, probablement per la construcci\xc3\xb3 i \xc3\xbas d\'un forn de cal\xc3\xa7 durant el per\xc3\xadode medieval.\n_START_SECTION_\nL\'anomenat "Cap d\'Enni"\n_START_PARAGRAPH_\nDos dels caps realitzats amb tova provinent d\'l\'Aniene trobats a la tomba s\xc3\xb3n ara als Museus Vaticans. Descoberts el 1934, foren immediatament robats. Al primer cap (24\xc2\xa0cm d\'alt) se li va denominar "Cap d\'Enni", que tenia una est\xc3\xa0tua sencera a la fa\xc3\xa7ana de l\'hipogeu d\'acord amb Livi, per\xc3\xb2 aquesta atribuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s incorrecta, ja que les fonts estableixen que l\'est\xc3\xa0tua d\'Enni era de marbre._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 lleugerament inclinada del coll ha provocat que alguns creguen que el primer cap forma part d\'una est\xc3\xa0tua de major grand\xc3\xa0ria, potser una figura reclinada de la tapa d\'un sarc\xc3\xb2fag, molt com\xc3\xba al sud d\'Etr\xc3\xbaria des de principis del s. III\xc2\xa0ae._NEWLINE_El modelatge del cap \xc3\xa9s simple per\xc3\xb2 efica\xc3\xa7, amb una cara arredonida, llavis grossos, nas ampli i grans parpelles. El cabell s\'entreveu vagament i sobre el cap duu una corona feta amb petites fulles de llorer i fullatge. Els erudits suggereixen que data de finals del s. II\xc2\xa0ae, quan l\'estil etrusc del Laci va sofrir les primeres influ\xc3\xa8ncies gregues.\n_START_SECTION_\nSarc\xc3\xb2fags i inscripcions\n_START_PARAGRAPH_\nEls 30 n\xc3\xadnxols corresponen al nombre d\'Escipions que van viure entre principis del s. III i mitjans del II\xc2\xa0ae, d\'acord amb Coarelli. N\'hi ha dos tipus de sarc\xc3\xb2fags: d\'una banda els "monol\xc3\xadtics" (tallats d\'un \xc3\xbanic bloc de tova) i "constru\xc3\xafts", i d\'altra, al qual pertanyen la majoria, un buit arcat a la paret on es col\xc2\xb7locava el difunt, i l\'obertura se\'n cobria amb una llosa amb lletres pintades de vermell. Els escriptors anglesos solien referir-se a aquests buits com "loculi" (n\xc3\xadnxols en itali\xc3\xa0). Els n\xc3\xadnxols es mantenen on eren, per\xc3\xb2 les lloses s\'han traslladat al Vatic\xc3\xa0. El sarc\xc3\xb2fag monol\xc3\xadtic de Barbat es trobava al final del passad\xc3\xads, en fila amb el qual una vegada va poder ser una finestra, ara l\'entrada principal. Els altres sarc\xc3\xb2fags s\'hi van afegir despr\xc3\xa9s, aix\xc3\xad com l\'excavaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s espais i habitacions per a ells._NEWLINE_Els sarc\xc3\xb2fags m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n els d\'Escipi\xc3\xb3 Barbat, ara als Museus Vaticans, i el que es creu que va pert\xc3\xa0nyer a Enni. No es corresponen completament amb l\'escultura etrusca, per\xc3\xb2 mostren elements originaris del Laci i particularment de la cultura romana, i s\xc3\xb3n comparables amb altres tombes romanes (com la necr\xc3\xb2poli Esquilina) en altres ciutats com T\xc3\xbasculum.\n_START_SECTION_\nInscripci\xc3\xb3 de Publi Corneli Escipi\xc3\xb3, Flamine Diale (C)\n_START_PARAGRAPH_\nLa inscripci\xc3\xb3 a Publi Corneli Escipi\xc3\xb3 que fou Flamen Dialis, fill de Publi, \xc3\xa9s la tercera m\xc3\xa9s antiga, situada a l\'\xc3\xbaltim tram del passad\xc3\xads de l\'esquerra. Se suposa que fou fill d\'Escipi\xc3\xb3 l\'Afric\xc3\xa0, que va morir jove, com relata Cicer\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tal atribuci\xc3\xb3 no s\'ha acceptat un\xc3\xa0nimement pels pocs testimoniatges que disposa. La inscripci\xc3\xb3 que es troba a la tomba (una reproducci\xc3\xb3) explica com el difunt aconsegu\xc3\xad el c\xc3\xa0rrec de Flamen Dialis, aix\xc3\xad com la brevetat de la seua vida.\n_START_SECTION_\nSarc\xc3\xb2fag i inscripci\xc3\xb3 de Luci Corneli Escipi\xc3\xb3, fill de l\'Asi\xc3\xa0tic (D)\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes del sarc\xc3\xb2fag de Luci Corneli Escipi\xc3\xb3, fill de l\'Asi\xc3\xa0tic, compost per lloses de tova, se\'n troba a m\xc3\xa0 esquerra de l\'entrada principal. La inscripci\xc3\xb3 recorda el difunt, que fou q\xc3\xbcestor l\'any 167\xc2\xa0ae i trib\xc3\xba militar; relata aix\xc3\xad mateix com son pare va v\xc3\xa9ncer al rei Ant\xc3\xadoc.\n_START_SECTION_\nRestes del sarc\xc3\xb2fag i inscripcions de l\'Asiag\xc3\xa9 (I)\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes d\'un sarc\xc3\xb2fag format per lloses de tova, encaixat en una cavitat de la paret, a m\xc3\xa0 esquerra del sarc\xc3\xb2fag d\'Escipi\xc3\xb3 Barbat, ha estat identificat, gr\xc3\xa0cies a la inscripci\xc3\xb3, com Corneli Escipi\xc3\xb3 Asiag\xc3\xa9 Comat, fill de l\'anterior Luci. Segons la inscripci\xc3\xb3 va morir als 16 anys, al voltant del 150\xc2\xa0ae. El sobrenom d\'Asiag\xc3\xa9 confirma la genealogia de la descend\xc3\xa8ncia de l\'Asi\xc3\xa0tic._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 del sepulcre, en un buit excavat a prou de profunditat a partir d\'un petit espai restant, demostra que cap a la meitat del segle II ae el lloc de sepultura ja estava gaireb\xc3\xa9 complet, i en calia ampliar-lo.\n_START_SECTION_\nRestes del sarc\xc3\xb2fag i inscripcions de Paula Cornelia (F)\n_START_PARAGRAPH_\nPaula Cornelia fou la dona de Cneu Corneli Escipi\xc3\xb3 Ispal, c\xc3\xb2nsol al 176\xc2\xa0ae, fill de Cneu Corneli Escipi\xc3\xb3 Calb i, per tant, germ\xc3\xa0 de Publi Corneli Escipi\xc3\xb3 Nasica. Les restes d\'aquest sepulcre es troben darrere del sarc\xc3\xb2fag d\'Escipi\xc3\xb3 Barbat, i s\'ampli\xc3\xa0 per a tal fi el n\xc3\xadnxol. Malgrat que la posici\xc3\xb3 puga donar lloc a dubtes, el sarc\xc3\xb2fag de Paula \xc3\xa9s m\xc3\xa9s recent que el de Barbat, i el marc superior d\'aquest sepulcre, on es troba la inscripci\xc3\xb3, recolza sobre el sarc\xc3\xb2fag de Barbat: la fa\xc3\xa7ana posterior del sarc\xc3\xb2fag de Barbat est\xc3\xa0 pegada directament a aquest sepulcre, a la part inferior. Aix\xc3\xb2 indica que a mitjan segle II ae la tomba estava gaireb\xc3\xa9 al complet._NEWLINE_El sarc\xc3\xb2fag est\xc3\xa0 llaurat en travert\xc3\xad i tova de l\'Aniene. La inscripci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s reprodueix el nom de la finada i el seu marit.\n_START_SECTION_\nSarc\xc3\xb2fag i inscripci\xc3\xb3 de Luci Corneli Escipi\xc3\xb3, fill de l\'Ispal (G)\n_START_PARAGRAPH_\nEl seg\xc3\xbcent sarc\xc3\xb2fag, per antiguitat, \xc3\xa9s del primer fill d\'Ispal, Luci Corneli Escipi\xc3\xb3, situat davant del sarc\xc3\xb2fag de Flamina Diale._NEWLINE_La inscripci\xc3\xb3 (una reproducci\xc3\xb3) \xc3\xa9s particularment llarga i relata algunes qualitats del difunt, a part de l\'esment de la seua curta edat: especifica que va viure vint anys i que no va tenir temps d\'aconseguir cap c\xc3\xa0rrec.\n_START_SECTION_\nSarc\xc3\xb2fag i inscripci\xc3\xb3 de Cneu Corneli Escipi\xc3\xb3 Hisp\xc3\xa0 (H)\n_START_PARAGRAPH_\nCneu Corneli Escipi\xc3\xb3 Hisp\xc3\xa0 era el segon fill de l\'Hisp\xc3\xa0 i de Paula Cornelia. El seu sarc\xc3\xb2fag, situat a l\'ala nova, est\xc3\xa0 fabricat en tova de l\'Aniene. La inscripci\xc3\xb3 (reproducci\xc3\xb3) \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica que ha sobreviscut completa i reprodueix els c\xc3\xa0rrecs del difunt (pretor, edil, q\xc3\xbcestor, trib\xc3\xba militar en dues ocasions i membre del decenvir) a m\xc3\xa9s d\'enaltir l\'estirp dels Escipions. La inscripci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 en pent\xc3\xa0metre dact\xc3\xadlic, una m\xc3\xa8trica introdu\xc3\xafda a Roma des de Gr\xc3\xa8cia al segle II\xc2\xa0ae pel poeta Enni._NEWLINE_L\'Hisp\xc3\xa0 va morir cap a l\'any 139\xc2\xa0ae i per aix\xc3\xb2 pot datar-se l\'ampliaci\xc3\xb3 del sepulcre entre el 150 i el 135\xc2\xa0ae, probablement al mateix temps que la remodelaci\xc3\xb3 de la fa\xc3\xa7ana en la qual es va crear un arc per a l\'acc\xc3\xa9s a aquesta segona ala.\n_START_SECTION_\nSarc\xc3\xb2fag i inscripci\xc3\xb3 de personatge incert (I)\n_START_PARAGRAPH_\nLa darrera inscripci\xc3\xb3 trobada \xc3\xa9s a l\'ala "nova" i est\xc3\xa0 incompleta; nom\xc3\xa9s s\'hi llegeix el nom Scipionem. El sarc\xc3\xb2fag \xc3\xa9s de tova de l\'Aniene.'