b'\n_START_ARTICLE_\nWorld Wide Web\n_START_PARAGRAPH_\nEl WWW (Acr\xc3\xb2nim Angl\xc3\xa8s de World Wide Web, Xarxa d\'abast mundial) o web \xc3\xa9s una xarxa de p\xc3\xa0gines escrites en hipertext mitjan\xc3\xa7ant el llenguatge de marcatge HTML i connectades entre si mitjan\xc3\xa7ant vincles, de manera que formin un sol cos de coneixement pel qual es pot navegar f\xc3\xa0cilment. Per accedir-hi \xc3\xa9s indispensable un navegador web. Va ser creada per Tim Berners-Lee quan treballava al CERN de Ginebra, Su\xc3\xafssa. Ell mateix dirigeix el W3C, l\'organisme encarregat de mantenir-ne el funcionament._NEWLINE_El web es basa en tres est\xc3\xa0ndards per funcionar: l\'Uniform Resource Locator (URL), que s\'encarrega de donar una adre\xc3\xa7a \xc3\xbanica per tal de localitzar cada p\xc3\xa0gina; l\'Hyper Text Transfer Protocol (HTTP), que especifica la manera com s\'enviar\xc3\xa0 i es rebr\xc3\xa0 la informaci\xc3\xb3 entre el navegador i el servidor; i l\'Hyper Text Markup Language (HTML), un m\xc3\xa8tode per especificar com s\'ha de veure aquesta informaci\xc3\xb3 al navegador. Acompanyen a l\'HTML el CSS, per definir aspectes de disseny. O el JavaScript per fer petites programacions dins la p\xc3\xa0gina web. Tamb\xc3\xa9 s\'ha posat de moda per a jocs i webs amb molts efectes visuals, el Flash d\'Adobe._NEWLINE_En catal\xc3\xa0, quan es parla de "web" en mascul\xc3\xad es fa refer\xc3\xa8ncia al sistema web o b\xc3\xa9 a un lloc web, per\xc3\xb2 quan es parla de "web" en femen\xc3\xad es fa refer\xc3\xa8ncia a nom\xc3\xa9s una de les p\xc3\xa0gines web del sistema.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 13 de mar\xc3\xa7 del 1989, Tim Berners-Lee, que treballava al CERN de Ginebra des del 1984 en temes d\xe2\x80\x99adquisici\xc3\xb3 i tractament de dades, va proposar un sistema d\'hipertext organitzat en web per tal de millorar l\'intercanvi d\'informaci\xc3\xb3 entre els seus investigadors (Information Management: A Proposal) basat en un projecte anomenat ENQUIRE que havia fet el 1980. Amb l\'ajuda de Robert Cailliau, el 12 de novembre del 1990 va publicar una proposta m\xc3\xa9s formal per construir un sistema hipertext anomenat WorldWideWeb com una web de documents d\'hipertext per a ser visualitzats a trav\xc3\xa9s d\'un navegador web utilitzant una arquitectura client-servidor. Aquesta proposta considerava una xarxa de nom\xc3\xa9s lectura que es desenvoluparia en uns tres mesos i que es necessitarien sis mesos per aconseguir "la creaci\xc3\xb3 de nous vincles i nous materials pels lectors, [de manera que] l\'autoria esdevindria universal", aix\xc3\xad com "la notificaci\xc3\xb3 autom\xc3\xa0tica als lectors quan hi hagi disponible nou material del seu inter\xc3\xa8s"._NEWLINE_El model de la proposta havia estat constru\xc3\xaft utilitzant DynaText, un lector de documents SGML creat per Electronic Book Technology, una spin-off de l\'Institute for Research in Information and Scholarship de la Universitat de Brown (Providence, Rhode Island). El sistema DynaText, del que el CERN n\'havia adquirit llic\xc3\xa8ncies, era t\xc3\xa8cnicament avan\xc3\xa7at i va jugar un paper clau en l\'ampliaci\xc3\xb3 del SGML ISO 8879:1986 a Hypermedia dins de HyTime (ISO 10744:1992), per\xc3\xb2 va ser considerat massa car i tenia una pol\xc3\xadtica de llic\xc3\xa8ncies inadequada per al seu \xc3\xbas per la comunitat dels f\xc3\xadsics de part\xc3\xadcules altes energies, amb una taxa per cada document i cada modificaci\xc3\xb3._NEWLINE_Un ordinador NeXTcube va ser utilitzat el 1990 per Berners-Lee com el primer servidor web i tamb\xc3\xa9 per escriure el primer navegador web, el WorldWideWeb (m\xc3\xa9s tard rebatejat com a Nexus per evitar confusions). En el Nadal del 1990, Berners-Lee havia creat totes les eines necess\xc3\xa0ries per a un sistema web funcional: el navegador web (que tamb\xc3\xa9 era un editor web), el primer servidor web i les primeres p\xc3\xa0gines web, que descrivien el mateix projecte. El 6 d\'agost del 1991 va publicar un breu resum del projecte World Wide Web al grup de discussi\xc3\xb3 (newsgroup) alt.hypertext d\'Usenet. Aquesta data tamb\xc3\xa9 va marcar el debut de la Web com un servei a disposici\xc3\xb3 del p\xc3\xbablic a Internet, tot i que els primers nous usuaris realment s\'hi van connectar uns dies m\xc3\xa9s tard, a partir del 23 d\'agost (dia que ara es coneix com el dia de l\'internauta)._NEWLINE_El concepte fonamental subjacent de l\'hipertext es va originar en projectes m\xc3\xa9s antics de la d\xc3\xa8cada del 1960, com per exemple el Hypertext Editing System (HES) o Sistema d\'edici\xc3\xb3 d\'hipertext de la Universitat de Brown, el Projecte Xanadu de Ted Nelson o el sistema NLS (oN-Line System) de Douglas Engelbart. Abans de tot aix\xc3\xb2, el 1945, Vannevar Bush havia descrit a l\'assaig "As We May Think" un dispositiu anomenat "Memex", que va imaginar en forma de Microfilm personal per emmagatzemar llibres, enciclop\xc3\xa8dies, etc. Douglas Engelbart es va inspirar en aquest escrit per crear el concepte d\'hipervincle._NEWLINE_L\'avan\xc3\xa7 de Berners-Lee va consistir a incorporar l\'hipertext a Internet. En el seu llibre Weaving The Web (Teixint el web), explica que ell havia suggerit repetidament que la uni\xc3\xb3 entre les dues tecnologies era possible per als t\xc3\xa8cnics d\'ambdues, per\xc3\xb2 at\xc3\xa8s que ning\xc3\xba va acceptar la seva invitaci\xc3\xb3 finalment es va decidir a desenvolupar el seu propi projecte. Durant el proc\xc3\xa9s va desenvolupar un sistema d\'identificadors globals \xc3\xbanics per als recursos en el sistema web i en altres llocs: el Universal Document Identifier (UDI) o Identificador Universal de Documents, que m\xc3\xa9s tard seria conegut com a Uniform Resource Locator (URL) o localitzador uniforme de recursos i l\'Uniform Resource Identifier (URI) o identificador uniforme de recursos; el llenguatge d\'edici\xc3\xb3 i publicaci\xc3\xb3 l\'Hyper Text Markup Language (HTML) o llenguatge de marcat d\'hipertext, i el protocol de transfer\xc3\xa8ncia d\'hipertext (HTTP de l\'angl\xc3\xa8s HyperText Transfer Protocol)._NEWLINE_El World Wide Web tenia algunes difer\xc3\xa8ncies respecte a altres sistemes d\'hipertext que existien a l\'\xc3\xa8poca. El Web nom\xc3\xa9s requereix enlla\xc3\xa7os unidireccionals en comptes dels bidireccionals i aix\xc3\xb2 feia possible enlla\xc3\xa7ar un altre recurs sense necessitat de cap acci\xc3\xb3 per part del propietari d\'aquest recurs. En comparaci\xc3\xb3 amb els sistemes anteriors tamb\xc3\xa9 es va reduir significativament la dificultat d\'implementar servidors web i navegadors, per\xc3\xb2 al seu torn presentava el problema cr\xc3\xb2nic del link rot o enlla\xc3\xa7 trencat (Enlla\xc3\xa7os que apunten a p\xc3\xa0gines que ja no existeixen). A difer\xc3\xa8ncia de predecessors com l\'HyperCard, el World Wide Web no era un programari privatiu, el que permetia el desenvolupament de servidors i clients de manera independent a m\xc3\xa9s d\'afegir extensions sense restriccions de llic\xc3\xa8ncia._NEWLINE_El 30 d\'abril del 1993, el CERN va anunciar que el World Wide Web seria de domini p\xc3\xbablic, lliure per a tothom sense necessitat de pagar cap mena de dret. Dos mesos abans la Universitat de Minnesota va anunciar que el protocol Gopher deixava de ser lliure i calia pagar per la seva utilitzaci\xc3\xb3, aix\xc3\xb2 va provocar un moviment de canvi vers el web en detriment del Gopher. Un dels primers navegadors que va assolir gran popularitat va ser el ViolaWWW, que es basava en l\'HyperCard._NEWLINE_Els estudiosos estan d\'acord que va haver-hi un punt d\'inflexi\xc3\xb3 en la hist\xc3\xb2ria del World Wide Web el 1993 amb l\'aparici\xc3\xb3 d\'un navegador web anomenat Mosaic, un navegador gr\xc3\xa0fic desenvolupat per un equip del National Center for Supercomputing Applications (Centre Nacional per a Aplicacions de Supercomputaci\xc3\xb3) de la Universitat d\'Illinois (NCSA-UIUC) dirigit per Marc Andreessen. El finan\xc3\xa7ament per al mosaic va arribar de la High-Performance Computing and Communications Initiative, un programa de finan\xc3\xa7ament iniciat gr\xc3\xa0cies a la llei dels Estats Units coneguda com a High Performance Computing and Communication Act of 1991, promoguda pel llavors senador Al Gore. Abans del llan\xc3\xa7ament del Mosaic, no era habitual barrejar els gr\xc3\xa0fics amb el text en les p\xc3\xa0gines web i la popularitat del web era menor que la d\'altres protocols utilitzats a Internet en aquella \xc3\xa8poca, com per exemple el Gopher o el WAIS (Wide area information server o servidor d\'informaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa0rea extensa). La interf\xc3\xadcie gr\xc3\xa0fica d\'usuari del Mosaic va permetre al Web arribar a ser, amb molta difer\xc3\xa8ncia, el protocol d\'Internet m\xc3\xa9s popular._NEWLINE_El World Wide Web Consortium (W3C) va ser fundat per Tim Berners-Lee l\'octubre del 1994 despr\xc3\xa9s d\'abandonar l\'Organitzaci\xc3\xb3 Europea per a la Recerca Nuclear (CERN). Aquest organisme i el seu lloc web van ser fundats al Laboratori de Ci\xc3\xa8ncies de la Computaci\xc3\xb3 del Massachusetts Institute of Technology (Institut Tecnol\xc3\xb2gic de Massachusetts) (MIT/LCS) amb el suport de l\'Ag\xc3\xa8ncia d\'Investigacions de Projectes Avan\xc3\xa7ats de Defensa (DARPA de l\'angl\xc3\xa8s Defense Advanced Research Projects Agency), que va ser pionera a Internet; un any m\xc3\xa9s tard es va fundar l\'Institut national de recherche en informatique et en automatique o INRIA (un laboratori franc\xc3\xa8s d\'investigaci\xc3\xb3 inform\xc3\xa0tica) amb el suport de la Direcci\xc3\xb3 General de la Societat de la Informaci\xc3\xb3 i els Mitjans de Comunicaci\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3 Europea; i el 1996 es va crear un tercer organisme al Jap\xc3\xb3, a la Universitat de Keio. A finals del 1994, tot i que el nombre total de llocs web seguia essent \xc3\xadnfim en comparaci\xc3\xb3 amb les xifres actuals, ja hi havia un bon nombre de webs notables en funcionament, molts dels quals s\xc3\xb3n els precursors o van servir d\'inspiraci\xc3\xb3 per als serveis m\xc3\xa9s populars de l\'actualitat._NEWLINE_Arreu del m\xc3\xb3n es van anar creant d\'altres llocs web connectats a trav\xc3\xa9s d\'internet, afegint les normes internacionals per als noms dels dominis i el llenguatge HTML. Des d\'aleshores Berners-Lee ha jugat un paper actiu en l\'orientaci\xc3\xb3 del desenvolupament d\'est\xc3\xa0ndards web (com el llenguatge de marques en qu\xc3\xa8 s\'escriuen les p\xc3\xa0gines web), i en els darrers anys ha promogut la seva visi\xc3\xb3 de web sem\xc3\xa0ntic. La World Wide Web ha perm\xc3\xa8s la difusi\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s d\'Internet a trav\xc3\xa9s d\'un format flexible i f\xc3\xa0cil d\'utilitzar, jugant un paper important en la popularitzaci\xc3\xb3 de la utilitzaci\xc3\xb3 d\'Internet. Malgrat que en el llenguatge popular els dos termes es confonen, el World Wide Web no \xc3\xa9s un sin\xc3\xb2nim d\'Internet, sin\xc3\xb3 que el web \xc3\xa9s un programari, un servei, constru\xc3\xaft sobre Internet._NEWLINE_El 2017 entre els esfor\xc3\xa7os en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de l\'Europol, la CIA, la DEA i la Policia dels Pa\xc3\xafsos Baixos van aconseguir que caigueren dos llocs web pertanyents a la web profunda: AlphaBay i Hansa.\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que avui dia els termes Internet i World Wide Web s\xc3\xb3n d\'\xc3\xbas freq\xc3\xbcent en la parla quotidiana com a sin\xc3\xb2nims, no s\xc3\xb3n la mateixa cosa. Internet \xc3\xa9s un sistema global xarxes d\'ordinadors interconnectats. Per contra, el Web \xc3\xa9s un dels serveis que s\'executa sobre la xarxa d\'Internet. \xc3\x89s una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de documents interconnectats i d\'altres recursos, units per hipervincles i adreces Uniform Resource Locator. En resum, el Web \xc3\xa9s un programari que funciona sobre Internet. _NEWLINE_La visualitzaci\xc3\xb3 d\'una p\xc3\xa0gina web normalment comen\xc3\xa7a quan l\'usuari introdueix a trav\xc3\xa9s del teclat un URL al navegador web o b\xc3\xa9 quan segueix un hiperenlla\xc3\xa7 vers aquella p\xc3\xa0gina o recurs. A continuaci\xc3\xb3 el navegador web inicia una s\xc3\xa8rie de processos intercanviant missatges no visibles per tal d\'aconseguir la p\xc3\xa0gina i mostrar-la. En primer lloc, la part de l\'URL que cont\xc3\xa9 el nom del servidor que cont\xc3\xa9 la p\xc3\xa0gina del servidor es tradueix a una adre\xc3\xa7a IP mitjan\xc3\xa7ant la utilitzaci\xc3\xb3 d\'una base de dades distribu\xc3\xafda globalment que cont\xc3\xa9 les equival\xc3\xa8ncies domini - adre\xc3\xa7a IP i que rep el nom de DNS. Aquesta adre\xc3\xa7a IP \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria per a poder contactar amb el servidor al qual s\'ha d\'enviar la consulta. Despr\xc3\xa9s el navegador web demana el recurs enviant una petici\xc3\xb3 HTTP al servidor web. En el cas d\'una p\xc3\xa0gina web t\xc3\xadpica es demana el text HTML de la p\xc3\xa0gina i aquest \xc3\xa9s interpretat immediatament pel navegador en un proc\xc3\xa9s d\'an\xc3\xa0lisi (parsing en angl\xc3\xa8s) i a continuaci\xc3\xb3, quan el navegador ja sap quins recursos addicionals necessitar\xc3\xa0 per mostrar la p\xc3\xa0gina sencera, torna a fer una consulta HTTP demanant les imatges i altres recursos que formin part de la p\xc3\xa0gina (arxius css, javascript, applets java, etc.). Les estad\xc3\xadstiques que mesuren la popularitat d\'un lloc web es basen en general en el nombre de p\xc3\xa0gines visitades o peticions de fitxers (hits en angl\xc3\xa8s) que es fan a un servidor web._NEWLINE_Durant la recepci\xc3\xb3 d\'aquests arxius des del servidor web, els navegadors poden renderitzar progressivament la p\xc3\xa0gina a la pantalla tal com s\'especifica en el seu codi HTML, Cascading Style Sheets (CSS), o altres llenguatges de p\xc3\xa0gines web. Les imatges i altres recursos s\'incorporen per a reproduir la p\xc3\xa0gina web sobre la pantalla que veu l\'usuari. La majoria de les p\xc3\xa0gines web contenen enlla\xc3\xa7os a altres p\xc3\xa0gines relacionades i de vegades vers arxius descarregables, documents font, definicions i d\'altres recursos web. Aquesta col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de recursos \xc3\xbatils interelacionats i interconnectats a trav\xc3\xa9s d\'enlla\xc3\xa7os d\'hipertext rep el nom d\'informaci\xc3\xb3 web. La primera publicaci\xc3\xb3 a Internet el novembre de 1990 va crear el que Tim Berners-Lee va anomenar WorldWideWeb en la seva forma original utilitzant CamelCase i que va ser descartada posteriorment.\n_START_SECTION_\nEnlla\xc3\xa7os web\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el temps, molts dels recursos web als quals apunten els hipervincles o enlla\xc3\xa7os desapareixen, canvien de lloc o s\xc3\xb3n substitu\xc3\xafts per continguts diferents. Aix\xc3\xb2 provoca l\'obsolesc\xc3\xa8ncia dels enlla\xc3\xa7os, un fenomen que es coneix com a enlla\xc3\xa7os trencats. La naturalesa ef\xc3\xadmera de les p\xc3\xa0gines web ha comportat molts esfor\xc3\xa7os per a arxivar els llocs web. L\'Internet Archive o Arxiu d\'Internet, en actiu des de 1996, \xc3\xa9s un dels projectes m\xc3\xa9s coneguts dedicats a la conservaci\xc3\xb3 de continguts digitals a Internet.\n_START_SECTION_\nActualitzaci\xc3\xb3 din\xc3\xa0mica de p\xc3\xa0gines web\n_START_PARAGRAPH_\nJavaScript \xc3\xa9s un llenguatge script que va ser desenvolupat en primera inst\xc3\xa0ncia el 1995 per Brendan Eich i despr\xc3\xa9s per Netscape i que \xc3\xa9s utilitzat en les p\xc3\xa0gines web. La seva versi\xc3\xb3 estandarditzada \xc3\xa9s el llenguatge ECMAScript. Per tal de superar algunes de les limitacions del model de p\xc3\xa0gines descrit m\xc3\xa9s amunt, algunes aplicacions web tamb\xc3\xa9 utilitzen Ajax (Asynchronous Javascript And Xml o JavaScript i XML as\xc3\xadncrons). El codi JavaScript es lliura amb la p\xc3\xa0gina i permet fer m\xc3\xa9s peticions HTTP al servidor, ja sigui en resposta a accions de l\'usuari, com ara clics del ratol\xc3\xad o basant-se en un lapse de temps. Les respostes del servidor s\'utilitzen per modificar la p\xc3\xa0gina actual en comptes de crear una nova p\xc3\xa0gina amb cada resposta. D\'aquesta manera el servidor nom\xc3\xa9s ha de proporcionar una quantitat limitada d\'informaci\xc3\xb3 i de manera gradual. At\xc3\xa8s que \xc3\xa9s possible gestionar m\xc3\xbaltiples peticions Ajax al mateix temps, els usuaris poden interaccionar amb una p\xc3\xa0gina, fins i tot mentre s\'estiguin rebent dades. Algunes aplicacions web sondegen de manera regular el servidor (polling) per preguntar si hi ha nova informaci\xc3\xb3 disponible.\n_START_SECTION_\nEl prefix www\n_START_PARAGRAPH_\nMolts noms de domini utilitzats a la xarxa World Wide Web comencen amb www a causa de la pr\xc3\xa0ctica habitual d\'anomenar els servidors d\'Internet segons els serveis que proporcionen. El [nom de host per a un servidor web \xc3\xa9s sovint www, de la mateixa manera que pot ser ftp per a servidor FTP o news o nntp per a un servidor de not\xc3\xadcies Usenet. Aquests noms de host apareixen com un subdomini dins del sistema de noms DNS, per exemple www.exemple.cat. La utilitzaci\xc3\xb3 de "www" com a nom del subdomini no \xc3\xa9s obligat\xc3\xb2ria, no hi ha cap norma t\xc3\xa8cnica o pol\xc3\xadtica que ho indiqui, i de fet, el primer servidor web va ser anomenar nxoc01.cern.ch, i hi ha molts llocs web que no l\'utilitzen. Tanmateix molts llocs web utilitzen el prefix "www" o d\'altres noms alternatius com per exemple el subdomini www2, secure, etc. Molts servidors web estan configurats de tal manera que tant el domini arrel (exemple.cat) com el subdomini "www (www.exemple.cat) es refereixen al mateix lloc, mentre que d\'altres requereixen una de les dues formes de manera espec\xc3\xadfica o poden referir-se a diferents llocs web._NEWLINE_L\'\xc3\xbas d\'un nom de subdomini \xc3\xa9s \xc3\xbatil per al balanceig de c\xc3\xa0rrega del tr\xc3\xa0nsit web entrant mitjan\xc3\xa7ant la creaci\xc3\xb3 d\'un registre CNAME que apunta a un cl\xc3\xbaster de servidors web. At\xc3\xa8s que, actualment, nom\xc3\xa9s un subdomini pot ser un nom can\xc3\xb2nic (CNAME) el mateix resultat no es pot aconseguir mitjan\xc3\xa7ant el nom del domini sense prefix._NEWLINE_Quan un usuari introdueix una adre\xc3\xa7a incompleta d\'una p\xc3\xa0gina web a un navegador web, segons el navegador web intentar\xc3\xa0 de manera autom\xc3\xa0tica afegir el prefix "www" al principi de la mateixa i possiblement ".com", ".org", ".net" o . cat al final, depenent del que pugui mancar. Per exemple, si introdu\xc3\xafm \'omnium\' el navegador ho transformar\xc3\xa0 a{{format ref}} http://www.omnium.cat/ i \'debian\' ser\xc3\xa0 transformat en {{format ref}} http://www.debian.org. Aquesta funcionalitat va apar\xc3\xa8ixer a les primeres versions de Mozilla Firefox, a principis del 2003 quan encara era conegut com a Firebird. S\'ha informat que Microsoft va registrar una patent als EUA per la mateixa idea el 2008, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s per als dispositius m\xc3\xb2bils._NEWLINE_L\'especificador d\'esquema ({{format ref}} http:// o https://) d\'una adre\xc3\xa7a o URI es refereix al protocol de transfer\xc3\xa8ncia d\'hipertext i al HTTP segur, respectivament, definint el protocol de comunicaci\xc3\xb3 que s\'utilitzar\xc3\xa0 per a les peticions i les respostes. El protocol HTTP \xc3\xa9s fonamental per al funcionament de la xarxa World Wide Web, i el xifrat HTTPS (Hypertext Transfer Protocol sobre Secure Sockets Layer) afegeix una capa essencial perqu\xc3\xa8 la informaci\xc3\xb3 confidencial, com les contrasenyes o la informaci\xc3\xb3 banc\xc3\xa0ria, s\'intercanvi\xc3\xaf de manera segura a trav\xc3\xa9s d\'Internet (que \xc3\xa9s una xarxa p\xc3\xbablica). navegadors web tamb\xc3\xa9 acostumen a anteposar aquesta informaci\xc3\xb3 a les adreces URL si s\'omet.\n_START_SECTION_\nPublicar al web\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha diverses opcions per fer-se visible a la World Wide Web._NEWLINE_La m\xc3\xa9s senzilla s\xc3\xb3n els blocs (blog en angl\xc3\xa8s), una mena de diaris personals que s\'actualitzen peri\xc3\xb2dicament en forma de not\xc3\xadcies._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha els sistemes gestors de continguts (CMS), que permeten crear webs prou complexes (amb llenguatge php, javascript) amb uns m\xc3\xadnims coneixements d\'inform\xc3\xa0tica. Aix\xc3\xb2 ha acostat el web a creacions que abans nom\xc3\xa9s les podien fer professionals._NEWLINE_Finalment, es poden publicar p\xc3\xa0gines web directament. Registrant un domini, pagant allotjament web a un servidor, i pujant la p\xc3\xa0gina web mitjan\xc3\xa7ant FTP. Normalment aquesta opci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s complexa.\n_START_SECTION_\nEstad\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nSegons un estudi del 2001, hi havia m\xc3\xa9s de 550 mil milions de documents a la web, principalment a la "web invisible" o web profunda. Una recerca del 2002 sobre 2024 milions de p\xc3\xa0gines web va determinar que l\'idioma dels continguts web era l\'angl\xc3\xa8s en un 56,4%, alemany en un 7,7%, franc\xc3\xa8s (5,6%) i japon\xc3\xa8s (4,9%). Un estudi del gener de 2005, va determinar mitjan\xc3\xa7ant cerces web en 75 lleng\xc3\xbces diferents que el nombre de documents web ja ascendia a 11.500 milions. A principis del 2008 la web indexada cont\xc3\xa9, almenys, 45.000 milions de p\xc3\xa0gines._NEWLINE_Al mar\xc3\xa7 de 2008 hi havia al voltant de 100,1 milions de llocs web operant a Internet, xifra que va arribar als 216 milions un any despr\xc3\xa9s, fet que prova la velocitat d\'implantaci\xc3\xb3 de les WWW. D\'aquests, un 74% s\xc3\xb3n comercials o altres llocs operant en el domini gen\xc3\xa8ric .com.\n_START_SECTION_\nPron\xc3\xbancia de "www"\n_START_PARAGRAPH_\nLa pron\xc3\xbancia en catal\xc3\xa0 \xc3\xa9s "ueb-ueb-ueb".\n_START_SECTION_\nRiscos\n_START_PARAGRAPH_\nInternet s\'associa a determinats usos si se\'n fa un mal \xc3\xbas, fet que ha creat desconfian\xc3\xa7a cap al mitj\xc3\xa0 entre determinats sectors. El primer risc est\xc3\xa0 relacionat amb la privacitat: la facilitat de penjar continguts, la quantitat d\'informaci\xc3\xb3 i les institucions que treballen en xarxa fan que dades personals puguin estar a l\'abast d\'altres individus. El phishing bancari, la sustraci\xc3\xb3 de comptes de correu electr\xc3\xb2nic, la divulgaci\xc3\xb3 de secrets a trav\xc3\xa9s de f\xc3\xb2rums o xarxes socials (nom\xc3\xa9s el 20% dels usuaris de Facebook es protegeix, per exemple) i l\'spam o publicitat no desitjada que envaeix la intimitat s\xc3\xb3n alguns dels problemes de privadesa poden apar\xc3\xa8ixer. _NEWLINE_El segon risc t\xc3\xa9 a veure amb la seguretat del mateix contingut de l\'ordinador connectat: es pot sostreure informaci\xc3\xb3 (hacking) o ser esborrada a causa dels virus que es difonen r\xc3\xa0pidament a trav\xc3\xa9s de p\xc3\xa0gines web i desc\xc3\xa0rregues. _NEWLINE_Finalment, s\'han aixecat veus cr\xc3\xadtiques pel que fa als joves, que poden trobar contingut inapropiat, establir contactes potencialment perillosos (com les xarxes de peder\xc3\xa0stia) o desenvolupar addiccions als videojocs i a la navegaci\xc3\xb3, perdent hores de lleure i estudis. Part de les lleis sobre el WWW tenen a veure justament amb la protecci\xc3\xb3 de la inf\xc3\xa0ncia, permetent la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de filtres o penalitzant els ciberdelictes.'