b'\n_START_ARTICLE_\nCommodore VIC-20\n_START_SECTION_\nOrigen i m\xc3\xa0rqueting\n_START_PARAGRAPH_\nEl VIC-20 va ser pensat amb l\'objectiu de ser m\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic que l\'ordinador PET, tamb\xc3\xa9 propietat de Commodore. Estava compost per 5 kB de SRAM, la CPU MOS Technology 6502 i el xip de v\xc3\xaddeo MOS Technology VIC, dissenyat per Al Charpentier el 1977 i destinat a utilitzar-se en pantalles i consoles de baix cost._NEWLINE_Jack Tramiel volia presentar al CES de gener de 1980 un producte que pogu\xc3\xa9s competir en el mateix segment que l\'Apple II, el qual va guanyar popularitat amb l\'arribada de VisiCalc el 1979. Per aquesta ra\xc3\xb3 Chuck Peddle i Bill Seiler van comen\xc3\xa7ar a dissenyar un ordinador anomenat TOI (The Other Intellect) que finalment no va poder materialitzar-se perqu\xc3\xa8 requeria de la utilitzaci\xc3\xb3 del xip MOS Technology 6564, i per tant una sRAM molt cara, per funcionar correctament._NEWLINE_Mentrestant, l\xe2\x80\x99enginyer de primer any Robert Yannes a MOS Technology (que formava part de Commodore) va dissenyar un ordinador a casa seva anomenat MicroPET, i va finalitzar un prototip amb l\xe2\x80\x99ajuda d\xe2\x80\x99Al Charpentier i Charles Winterble. Jack Tramiel, despr\xc3\xa9s de veure el prototip inacabat, va demanar la seva finalitzaci\xc3\xb3 i posterior producci\xc3\xb3 en massa, a m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99una demostraci\xc3\xb3 limitada al CES._NEWLINE_El preu del hardware inform\xc3\xa0tic disminu\xc3\xafa amb l\'inici de la nova d\xc3\xa8cada, i Tramiel va veure un mercat emergent: vendre ordinadors de baix cost a petites botigues, enfocats a novells en comptes de professionals o usuaris amb experi\xc3\xa8ncia en la programaci\xc3\xb3. Fins aquest moment, el mercat d\'ordinadors personals s\'havia limitat principalment a la seva venda per correu o a trav\xc3\xa9s distribu\xc3\xafdors autoritzats, amb l\'\xc3\xbanica excepci\xc3\xb3 de Radio Shack, que disposava de botigues pr\xc3\xb2pies. Radio Shack havia aconseguit un \xc3\xa8xit considerable amb el TSR-80 Model I, un ordinador de cost relativament baix que va tenir un bon \xc3\xa8xit de vendes entre els principiants, i a 1980 va llen\xc3\xa7ar el Color Computer, que estava dirigit als mercats dom\xc3\xa8stics i educatius. Es connectava a un televisor i utilitzava cartutxos ROM per al software._NEWLINE_El prototip produ\xc3\xaft per Yannes tenia poques de les caracter\xc3\xadstiques requerides per a un ordinador real, aix\xc3\xad que Robert Russell va coordinar i acabar moltes parts del disseny amb el nom clau de Vixen a la seu de Commodore. Les parts aportades per Russell inclo\xc3\xafen una adaptaci\xc3\xb3 del sistema operatiu (kernel i int\xc3\xa8rpret BASIC) extreta del disseny de John Feagans per al Commodore PET, un conjunt de car\xc3\xa0cters PETSCII, una interf\xc3\xadcie compatible amb l\'Atari 2600 i un port per a cartutxos ROM. La interf\xc3\xadcie serial CBM-488 (derivada de la IEE 488) va ser dissenyada per Glen Stark. Va servir per diferents prop\xc3\xb2sits, entre ells tenir un cost substancialment menor que la IEE-488 al PET, utilitzar cables i connector m\xc3\xa9s petits per permetre el disseny d\'una caixa m\xc3\xa9s compacta i, a m\xc3\xa9s, complir les noves regulacions de la FCC sobre emissions d\'RFI per part de l\'electr\xc3\xb2nica dom\xc3\xa8stica. En total, l\'equip de desenvolupament del VIC 20 estava format per cinc persones, que s\'anomenaven a si mateixes com els "VIC Commandos". Segons un dels integrants de l\'equip, Neil Harris, "No vam poder obtenir cap cooperaci\xc3\xb3 de la resta de la companyia, que pensaven que \xc3\xa9rem uns bromistes perqu\xc3\xa8 treball\xc3\xa0vem fins tard, aproximadament una hora despr\xc3\xa9s que els altres haguessin abandonat l\'edifici. Vam aconseguir colar l\'equipament que necessit\xc3\xa0vem per fer la nostra feina. No hi havia cap altra manera de fer el treball! [...] van descobrir qu\xc3\xa8 faltava i simplement van demanar m\xc3\xa9s equip, aix\xc3\xad que tothom va disposar d\'all\xc3\xb2 que li calia per fer la seva feina." En aquest moment Commodore tenia un exc\xc3\xa9s de xips SRAM d\'1 kbit x 4, aix\xc3\xad que Tramiel va decidir que aquests haurien d\'utilitzar-se en el nou ordinador. El resultat final va ser possiblement m\xc3\xa9s proper als ordinadors PET o TOI que al prototip de Yannes, tot i que amb un xip VIC de 22 columnes en lloc dels xips personalitzats dissenyats per ordinadors m\xc3\xa9s ambiciosos. Com que la quantitat de mem\xc3\xb2ria a la placa del sistema del VIC-20 era molt petita tot i pels est\xc3\xa0ndards de 1981, l\'equip de disseny va utilitzar una sRAM m\xc3\xa9s cara pel seu poc consum energ\xc3\xa8tic, bona sortida de calor i menys circuits de suport._NEWLINE_Mentre que els nous PET disposaven d\xe2\x80\x99una actualitzaci\xc3\xb3 del BASIC 4.0, que tenia comandaments de disc i una recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de brossa millorada, el VIC-20 va tornar al BASIC 2.0 de 8 kB utilitzat en els PET anteriors com a part d\xe2\x80\x99un altre dels objectius de l\xe2\x80\x99equip de disseny, que limitava la ROM del sistema a nom\xc3\xa9s 20 kB. Com que el BASIC de Commodore havia estat dissenyat per al PET, que nom\xc3\xa9s tenia capacitats audiovisuals limitades, no hi havia funcions de so o gr\xc3\xa0fiques dedicades, per la qual cosa els programadors de VIC-20 havien d\xe2\x80\x99utilitzar un gran nombre d\xe2\x80\x99instruccions POKE i PEEK per a aix\xc3\xb2. D\xe2\x80\x99altra banda els principals competidors de l\xe2\x80\x99ordinador, l\xe2\x80\x99Atari 400 i el TRS-80 Color Computer, si disposaven de BASIC amb totes les seves funcions i suport per al hardware gr\xc3\xa0fic i de so. El fet d\xe2\x80\x99utilitzar un BASIC m\xc3\xa9s limitat al VIC-20 mantindria el seu preu baix i l\xe2\x80\x99usuari podria comprar un extensor per separat si desitjava comandaments gr\xc3\xa0fics o de so._NEWLINE_Tot i que el TRS-80 Color Computer i l\'Atari 400 nom\xc3\xa9s tenien sortida de v\xc3\xaddeo RF, el VIC-20 tenia una sortida composta, que proporcionava una imatge m\xc3\xa9s n\xc3\xadtida i m\xc3\xa9s neta si s\'utilitzava un monitor dedicat. Un modulador de RF extern era necessari per a l\'\xc3\xbas de l\'ordinador amb un televisor, i no s\'havia incl\xc3\xb2s internament per complir les normes de la FCC (Commodore va pressionar i va aconseguir alleugerar-les l\'any 1982, de manera que el C64 va tenir un modulador de RF intern)._NEWLINE_El VIC-20 va experimentar diverses variacions en els seus tres anys i mig de producci\xc3\xb3. Els models de primer any (1981) tenien un teclat semblant als del PET, mentre que la majoria de VIC-20 fabricats durant 1982 tenien un teclat lleugerament diferent, m\xc3\xa9s proper als dels primers C64. El logo en color del VIC-20 es va introduir a principis de 1983, aix\xc3\xad com el nou teclat C64 amb tecles de funci\xc3\xb3 i la placa base Revision B. Disposava d\'una font d\'alimentaci\xc3\xb3 similar a la PSU C64, encara que l\'amperatge era lleugerament inferior. Una PSU C64 "Black Brick" \xc3\xa9s compatible amb la Revision B del VIC-20; tanmateix, no es recomana utilizar la PSU del VIC a un C64 si hi a instal\xc2\xb7lats dispositius externs, ja que sobrepassarien la pot\xc3\xa8ncia disponible. Les revisions antigues del VIC-20 no poden usar la PSU del C64 o a l\'inrev\xc3\xa8s, ja que la pot\xc3\xa8ncia requerida \xc3\xa9s massa alta._NEWLINE_L\'abril de 1980, en una reuni\xc3\xb3 de directors generals fora de Londres, Jack Tramiel va declarar que volia un ordinador a color de baix cost. Quan la majoria dels directors generals van argumentar contra ell, va dir: "Els japonesos estan arribant, aix\xc3\xad que ens convertirem en els japonesos". Aix\xc3\xb2 estava d\'acord amb la filosofia de Tramiel que era fer "ordinadors per a les masses, no per a les classes". El concepte va ser defensat a la reuni\xc3\xb3 per Michael Tomczyk, recentment contractat estratega de m\xc3\xa0rqueting i assistent del president, Tony Tokai, director general de Commodore-Japan, i Kit Spencer, el major executiu de m\xc3\xa0rqueting del Regne Unit. Despr\xc3\xa9s van donar-li el projecte a Commodore Japan; un equip d\'enginyeria liderat per Yash Terakura va crear el VIC-1001 per al mercat japon\xc3\xa8s. El VIC-20 es va comercialitzar al Jap\xc3\xb3 com VIC-1001 abans que el VIC-20 es present\xc3\xa9s als Estats Units._NEWLINE_Quan van tornar a California de la reuni\xc3\xb3, Tomczyk va escriure una mem\xc3\xb2ria de 30 p\xc3\xa0gines amb recomanacions detallades per al nou ordinador, i li va presentar a Tramiel. Aquestes recomanacions inclo\xc3\xafen tecles de funci\xc3\xb3 programables (inspirades per alguns dels ordinadors japonesos m\xc3\xa9s competents), tecles d\'escriptura de mida completa i la incorporaci\xc3\xb3 del RS-232. Tomczyk va insistir a l\'enginyer Yash Terakura en la "facilitat d\'\xc3\xbas" com a directriu principal per al nou ordinador, i va proposar un preu de 299,95 d\xc3\xb2lars. Va reunir un equip de m\xc3\xa0rqueting i un petit grup d\'aficionats a la inform\xc3\xa0tica i va treballar estretament amb companys del Regne Unit i el Jap\xc3\xb3 per crear empaquetaments de colors, manuals d\'usuari i la primera onada de programes inform\xc3\xa0tics (principalment jocs i aplicacions per a la llar)._NEWLINE_Mentre que el PET es va vendre a trav\xc3\xa9s de distribu\xc3\xafdors autoritzats, el VIC-20 principalment es va vendre a botigues, com per exemple botigues de joguines, on podia competir directament amb les consoles de videojocs. Va ser el primer ordinador venut al K-Mart, i Commodore va fer anuncis amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de l\'actor William Shatner (fam\xc3\xb3s pel seu paper a Star Trek) com a portaveu. La personalitat televisiva Henry Morgan (conegut principalment pel concurs televisiu I\'ve Got a Secret) es va convertir en el comentarista d\'una s\xc3\xa8rie d\'anuncis de productes Commodore._NEWLINE_El VIC-20 tenia 5 KB de RAM, dels quals nom\xc3\xa9s 3,5 KB es mantenien disponibles a l\'inici (exactament 3583 bytes). L\'ordinador es pot ampliar fins a 40 KB amb un cartutx de mem\xc3\xb2ria complementari (un m\xc3\xa0xim de 27,5 KB es pot utilitzar per a BASIC)._NEWLINE_El "20" del nom de l\'ordinador va provocar algun debat sobre el seu significat. Es va suposar que es referia a l\'amplada de text de la pantalla (encara que de fet el VIC-20 tenia 22 columnes de text i no 20) o que es referia a la mida combinada de les ROM del sistema (8 KB BASIC + 8 KB KERNAL + 4 KB ROM). Bob Yannes va afirmar que "20" no significava res en particular: "Simplement vam triar el 20 perqu\xc3\xa8 semblava un nombre amigable, i el lema del m\xc3\xa0rqueting de l\'ordinador era "L\'ordinador amigable". Vaig sentir que aix\xc3\xb2 equilibrava les coses una mica, ja que "Vic" sona com el nom d\'un conductor de camions."\n_START_SECTION_\nDescens\n_START_PARAGRAPH_\nEl VIC-20 va ser l\'ordinador m\xc3\xa9s venut de 1982, amb 800.000 unitats. Es va vendre un mili\xc3\xb3 al final de l\'any i es van arribar a produir 9000 unitats al dia. Durant l\'estiu del mateix any, Commodore va donar a con\xc3\xa8ixer el Commodore 64, un ordinador m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7at amb 64 KB de mem\xc3\xb2ria RAM i unes capacitats de so i gr\xc3\xa0fics considerablement millorades. Les vendes van ser lentes al principi a causa de problemes de fiabilitat i manca de programari, per\xc3\xb2 a mitjans de 1983 van millorar, empitjorant les del VIC-20 indirectament. A mitjans de 1983 l\'ordinador es venia per menys de $ 90. L\'\xc3\xbaltim perif\xc3\xa8ric disponible del VIC-20 era el VIC-Talker, un sintetitzador de veu.\n_START_SECTION_\nAplicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl BASIC de VIC-20 \xc3\xa9s compatible amb els PET, excepte els comandaments PEEK i POKE. El format Datasette \xc3\xa9s el mateix. Abans de l\'alliberament de l\'ordinador, un executiu de Commodore va prometre que tindria "suficient documentaci\xc3\xb3 addicional per permetre que un programador / aficionat experimentat s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa9s i deix\xc3\xa9s que la seva imaginaci\xc3\xb3 funcion\xc3\xa9s". A causa de la seva petita mem\xc3\xb2ria i pantalla de baixa resoluci\xc3\xb3 en comparaci\xc3\xb3 amb alguns altres ordinadors de l\'\xc3\xa8poca, el VIC-20 es va utilitzar principalment per a programes i jocs educatius. Tanmateix, tamb\xc3\xa9 es van fer aplicacions de productivitat com ara programes de finances per a la llar, fulls de c\xc3\xa0lcul i programes de terminals de comunicaci\xc3\xb3 per al sistema._NEWLINE_El VIC tenia una important biblioteca de programari de domini p\xc3\xbablic i lliure. Aquest programari es va distribuir a trav\xc3\xa9s de serveis en l\xc3\xadnia com CompuServe i BBSs, aix\xc3\xad com offline a trav\xc3\xa9s del correu o de grups d\'usuaris. Diverses revistes d\'ordinadors comercialitzades en quioscs, com ara Compute!, Family Computing, RUN, Ahoy! i Commodore Power Play, produ\xc3\xafdes per CBM, van oferir consells de programaci\xc3\xb3 per al VIC-20. _NEWLINE_S\'han trobat uns 300 t\xc3\xadtols comercials disponibles al cartutx i altres 500 o m\xc3\xa9s estan disponibles a la cinta. Alguns dels t\xc3\xadtols inclosos en el cartutx van ser Gorf, Radar Rat Race, Sargon II Chess, Jupiter Lander, etc._NEWLINE_El baix cost de VIC va ser utilitzat per l\'Autoritat de serveis p\xc3\xbablics de Fort Pierce, Florida, per mesurar l\'entrada i sortida de dos dels seus generadors i mostrar els resultats en els monitors de tota la planta.'