b'\n_START_ARTICLE_\nBiedermeier\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme Biedermeier designa les obres en els camps de la literatura, m\xc3\xbasica, arts pl\xc3\xa0stiques i disseny a Alemanya i \xc3\x80ustria, en el per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre l\'any 1815 (Congr\xc3\xa9s de Viena), final de les Guerres Napole\xc3\xb2niques, i 1848, l\'any de les Revolucions Europees, i que contrasta amb l\'era rom\xc3\xa0ntica que el va precedir. En pol\xc3\xadtica, est\xc3\xa0 lligat a la restauraci\xc3\xb3 alemanya i al desenvolupament dels Estats alemanys despr\xc3\xa9s de la derrota de Napole\xc3\xb3 i del Congr\xc3\xa9s de Viena._NEWLINE_Com Biedermeier es qualifica una part de la cultura i de l\'art burgesos apareguts en l\'\xc3\xa8poca, i tamb\xc3\xa9 la literatura d\'aquest per\xc3\xadode, tots dos sovint menyspreats per \xc2\xabconvencionals\xc2\xbb i \xc2\xabconservadors\xc2\xbb. La restricci\xc3\xb3 de les llibertats i, sobretot, una certa desconfian\xc3\xa7a pel que feia a l\'acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica van provocar un replegament dels artistes envers l\'esfera privada, la fam\xc3\xadlia i la llar. El refugi en l\'harmonia i la vida privada, seran en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia els temes t\xc3\xadpics del Biedermeier. Ja el poeta Jean Paul parlava de \xc2\xabfelicitat total en la limitaci\xc3\xb3\xc2\xbb, i el secretari de Goethe, Johann Peter Eckermann, creia recon\xc3\xa8ixer \xc2\xabuna realitat pura a la llum de les coses senzilles\xc2\xbb._NEWLINE_En literatura, s\'oposa el Biedermeier conservador a la "Jove Alemanya" (Vorm\xc3\xa4rz), corrent de tend\xc3\xa8ncia revolucion\xc3\xa0ria que es va desenvolupar a partir de l\'any 1830.\n_START_SECTION_\nLa situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la caiguda de Napole\xc3\xb3 a la batalla de Waterloo i del seu desterrament, les resolucions negociades al Congr\xc3\xa9s de Viena es van posar en pr\xc3\xa0ctica. Un nou ordre s\'establia a Europa, segons les idees directrius de la Restauraci\xc3\xb3. Amb aquest objectiu, el monarca conservador Francesc I d\'\xc3\x80ustria, el tsar Alexandre I de R\xc3\xbassia i el rei Frederic Guillem III de Pr\xc3\xbassia van tancar un pacte. De fet, van ser empesos per l\'espectre de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, de la qual volien evitar-ne a qualsevol cost la repetici\xc3\xb3._NEWLINE_El pr\xc3\xadncep Metternich, ren\xc3\xa0 de naixement per\xc3\xb2 al servei de l\'emperador d\'\xc3\x80ustria, va jugar un paper pol\xc3\xadtic de primera magnitud. Va fer adoptar els anomenats \xc2\xabdecrets de Karlsbad\xc2\xbb de 1819, que restringien \xc3\xa0mpliament les activitats pol\xc3\xadtiques. Va ser introdu\xc3\xafda un censura estricta de totes les publicacions, incloses les obres musicals. Escriptors com Heinrich Heine i Georg B\xc3\xbcchner van haver d\'emigrar, igual que Karl Marx, llavors redactor en cap de la Rheinische Zeitung a Col\xc3\xb2nia._NEWLINE_Sense els decrets de Karlsbad, l\'\xc3\xa8poca Biedermeier seria impensable. Per tant, fora d\'Alemanya i d\'\xc3\x80ustria, no existeix un terme hom\xc3\xb2leg a Biedermeier, perqu\xc3\xa8 el desenvolupament de la societat va prendre altres vies.\n_START_SECTION_\nPintura\n_START_PARAGRAPH_\nEn la pintura del Biedermeier dominen les escenes de g\xc3\xa8nere i els paisatges, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 els retrats. Els motius religiosos i hist\xc3\xb2rics estan completament absents. L\'estil \xc3\xa9s realista, i els quadres sovint s\'acosten gaireb\xc3\xa9 una reproducci\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica. La inspiraci\xc3\xb3 ve de la pintura neerlandesa del segle XVII. El resultat obtingut \xc3\xa9s un pseudo-realisme que idealitza i \xc2\xabmillora\xc2\xbb un poc la realitat. La t\xc3\xa8cnica de l\'aquarel\xc2\xb7la va at\xc3\xa8nyer un elevat nivell. La litografia es va utilitzar cada vegada m\xc3\xa9s per a il\xc2\xb7lustrar els llibres. Cal esmentar entre els pintors Biedermeier a Moritz von Schwind, Friedrich Gauermann, Eduard G\xc3\xa4rtner, Adolph von Menzel (obra de joventut), Ludwig Richter, Carl Spitzweg, Joseph Kriehuber i Ferdinand Georg Waldm\xc3\xbcller. Richter va destacar sobretor com a il\xc2\xb7lustrador, havent treballat en gaireb\xc3\xa9 150 llibres. En la pintura sobre cristall i porcellana, l\'\xc3\xa8poca est\xc3\xa0 lligada als Hausmaler Samuel Mohn i Anton Kothgasser. L\'objecte t\xc3\xadpic d\'aquesta \xc3\xa8poca \xc3\xa9s el got de record per als clients de balneari.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xbasica tamb\xc3\xa9 va estar marcada pel gust burg\xc3\xa8s durant l\'\xc3\xa8poca Biedermeier. La m\xc3\xbasica de sal\xc3\xb3 va adquirir una gran import\xc3\xa0ncia. Un piano adornava gaireb\xc3\xa9 cada sala d\'estar. Se cercaven les peces de m\xc3\xbasica de cambra. A totes les ciutats es van crear societats musicals i corals. Les editorials musicals van difondre les obres lleugeres i alegres dels compositors, perqu\xc3\xa8 el gust dels clients en determinava la venda. Tot i aix\xc3\xb2, mai no es componia exclusivament per als salons, no s\'hi interpretaven m\xc3\xa9s que arrajanments. La m\xc3\xbasica de piano tenia com a referent a Robert Schumann, que no obstant no era un compositor Biedermeier. Durant un temps Franz Schubert tamb\xc3\xa9 va ser classificat injustament en aquesta categoria. M\xc3\xa9s aviat cal esmentar a Ludwig Berger, Christian Heinrich Rinck o Leopold Schefer. Els lieder de Wilhelm M\xc3\xbcller tamb\xc3\xa9 eren molt populars._NEWLINE_L\'\xc3\xa8poca Biedermeier \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 la del vals, del qual era el seu centre natural la ciutat de Viena. Va n\xc3\xa0ixer a partir dels L\xc3\xa4ndler, unes danses folkl\xc3\xb2riques. Les masses aflu\xc3\xafen als balls, on les alegries exuberants estaven permeses. Els compositors i directors d\'orquestra eren sovint considerats com a celebritats, sobretot Johann Strauss pare i Joseph Lanner._NEWLINE_Al ballet triomfava Fanny Elssler i a l\'\xc3\xb2pera Henriette Sontag i Jenny Lind.\n_START_SECTION_\nUna nova cultura burgesa\n_START_PARAGRAPH_\nLa burgesia va conrear la vida privada i familiar fins a un punt no igualat fins ara. Els senyals exteriors de prosperitat van passar a un segon pla, per darrere de la felicitat dom\xc3\xa8stica entre quatre murs, esdevenint la llar un lloc de retir. Virtuts burgeses com el zel, la probitat, la fidelitat, el sentit del deure, la mod\xc3\xa8stia, van ser elevades al rang de principis universals. La sala d\'estar del Biedermeier \xc3\xa9s l\'ancestre de la nostra actual sala d\'estar, i l\'expressi\xc3\xb3 del confort dom\xc3\xa8stic va ser probablement introdu\xc3\xafda en aquesta \xc3\xa8poca. Les relacions socials van ser conreades en ambients restringits, en els cercles, a les taules dels habituals, a trav\xc3\xa9s de la m\xc3\xbasica de sal\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 als caf\xc3\xa8s vienesos._NEWLINE_L\'estructura familiar burgesa era patriarcal, l\'home era el cap de la fam\xc3\xadlia, i la dona veia la seua esfera d\'activitat limitada a la llar. El burg\xc3\xa8s benestant s\'envoltava de criats; una cuinera, un cotxer, una governanta, per als nounats una nodrissa, i de vegades un preceptor. Els entreteniments femenins predominants eren els treballs manuals i el piano, que tota filla de burg\xc3\xa8s havia d\'aprendre. Es va dedicar una atenci\xc3\xb3 considerablement m\xc3\xa9s important que abans a l\'educaci\xc3\xb3 dels infants i les seues habitacions. Va apar\xc3\xa8ixer la moda infantil, que no era simplement c\xc3\xb2pia de la moda dels adults. La ind\xc3\xbastria dels joguets va con\xc3\xa8ixer un primer apogeu. Friedrich Fr\xc3\xb6bel va crear l\'any 1840 a Bad Blankenburg el primer jard\xc3\xad d\'infants._NEWLINE_A les cases de l\'\xc3\xa8poca Biedermeier \xc3\xa9s on la festa de Nadal va prendre la forma que coneixem avui dia, amb l\'arbre de Nadal, els c\xc3\xa0ntics i la distribuci\xc3\xb3 de regals.\n_START_SECTION_\nTeatre\n_START_PARAGRAPH_\nEl teatre va con\xc3\xa8ixer tamb\xc3\xa9 un apogeu al temps del Biedermeier, per\xc3\xb2 en lloc de la moralitzaci\xc3\xb3 s\'hi cercava la distracci\xc3\xb3, i va haver-hi un gir vers els ideals de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3. Els teatres nacionals esdevingueren de nou teatres de Cort, com a Berl\xc3\xadn, on la programaci\xc3\xb3 venia determinada pel rei de Pr\xc3\xbassia. Els centres teatrals de l\'\xc3\xa8poca eren Viena i Berl\xc3\xadn. Entre 1815 i 1830, va haver-hi 300 estrenes de com\xc3\xa8dies al Berliner Schauspielhaus, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s 56 trag\xc3\xa8dies. Les par\xc3\xb2dies eren tamb\xc3\xa9 molt apreciades pel p\xc3\xbablic, de les que no es van lliurar ni tan sols Goethe o Shakespeare. _NEWLINE_Les peces de teatre i les \xc3\xb2peres van patir la censura. A \xc3\x80ustria, els censors fins i tot estaven presents entre el p\xc3\xbablic a les representacions. Els autors tractaven la censura de diferents maneres: molts d\'ells sotmetent-s\'hi, com Raimund; Grillparzer, que tamb\xc3\xa9 era funcionari, va escriure de vegades sense publicar, mentre que Nestroy va patir diverses den\xc3\xbancies, i fins i tot va purgar una pena de pres\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nArquitectura i mobiliari\n_START_PARAGRAPH_\nEl tret principal de l\'arquitectura Biedermeier \xc3\xa9s un estil elegant per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s aviat sobri, el que la converteix en una variant del Classicisme. Aquest estil impregna els edificis monumentals de l\'\xc3\xa8poca i la seua empremta \xc3\xa9s visible als barris burgesos. L\'arquitecte m\xc3\xa9s conegut de l\'\xc3\xa8poca va ser el berlin\xc3\xa8s Karl Friedrich Schinkel, per\xc3\xb2 la seua obra se separa de l\'estil Biedermeier. L\'arquitecte Biedermeier m\xc3\xa9s significatiu \xc3\xa9s segurament Joseph Kornh\xc3\xa4usel, amb obres sobretot a Viena i a Baden, la resid\xc3\xa8ncia estival dels emperadors austr\xc3\xadacs, que va ser completament reconstru\xc3\xafda l\'any 1812 despr\xc3\xa9s d\'un incendi. Com Kornh\xc3\xa4usel era molt conegut, va rebre tamb\xc3\xa9 comandes dels nobles._NEWLINE_Els mobles Biedermeier no tenen un estil uniforme, per\xc3\xb2 es distingeixen per una eleg\xc3\xa0ncia discreta. No es dissenyaven amb vocaci\xc3\xb3 d\'impressionar, sin\xc3\xb3 per a contrinuir a una sensaci\xc3\xb3 de confort, i sobretot havien de ser funcionals. Els primers mobles d\'aquesta mena van ser creats a Viena, inspirant-se en el mobiliari angl\xc3\xa8s. En el proc\xc3\xa9s de fabricaci\xc3\xb3 es donava un gran valor al treball artesanal. Les peces m\xc3\xa9s t\xc3\xadpiques s\xc3\xb3n les petites, com ara les c\xc3\xb2modes, les escrivanies o les taules de costura. El fabricant de mobles Joseph Danhauser senior va marcar el nou art de l\'h\xc3\xa0bitat a Viena. Tamb\xc3\xa9 van gaudir d\'\xc3\xa8xit els mobles de fusta corbada (Bugholzm\xc3\xb6bel) de Michael Thonet, originari de Boppard i instal\xc2\xb7lat a Viena l\'any 1842 per intervenci\xc3\xb3 de la Cort Austr\xc3\xadaca. Va dissenyar el mobiliari del Palau Lichtenstein de Viena.\n_START_SECTION_\nModa\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'estil Imperi (1795-1820), la moda del Biedermeier va ser m\xc3\xa9s moderada, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 m\xc3\xa9s inc\xc3\xb2moda. A partir de 1835 es va marcar el cossatge, i els vestits amb estructura de balenes i les cotilles van esdevenir accessoris indumentaris indispensables en les classes superiors. A partir de 1820 les m\xc3\xa0negues dels vestits van esdevenir tan voluminoses que fins i tot resultaven molestes per a tocar el piano. Hom les va qualificar de \xc2\xabm\xc3\xa0negues en cuixa\xc2\xbb. Les formes s\'obtenien gr\xc3\xa0cies a l\xc3\xbas de cri de balena. Els teixits estampats eren molt apreciats: quadres, ratlles o flors. Per al vespre s\'estilava portar seda lluent. El capell t\xc3\xadpic de l\'\xc3\xa8poca era la capota, un barret en forma de gorra. El calcer era pla, sense tal\xc3\xb3. El xal de caixmir i l\'ombrel\xc2\xb7la eren accessoris essencials. Els pentinats del Biedermeier van ser sobretot generosos, amb profusi\xc3\xb3 de nusos i cintes. M\xc3\xa9s tard, despr\xc3\xa9s de 1835 els cabells van ser pentinats en monyo amb tirabussons caient als dos costats del cap._NEWLINE_La moda masculina del Biedermeier era gaireb\xc3\xa9 tot menys confortable. El model d\'eleg\xc3\xa0ncia entre 1800 i 1830 era el dandy, el prototip del qual va ser l\'angl\xc3\xa8s George Bryan Brummell. La indument\xc3\xa0ria masculina era molt ajustada, i molts homes van adoptar la faixa de tela. Les camises disposaven d\'un coll separat, anomenat \xc2\xabpar\xc3\xa0sit\xc2\xbb, que lligava el coll. A m\xc3\xa9s, el pantal\xc3\xb3 llarg va ser portat nom\xc3\xa9s a partir de 1815, aix\xc3\xad com l\'armilla ratllada o de flors, la levita o el frac. El capell era alt. Els accessoris indispensables eren la corbata art\xc3\xadsticament nugada, el bast\xc3\xb3, els guants i el rellotge de butxaca, i de vegades el monocle. A partir de 1820, les patilles, la barbeta i el mostatxo van deixar de ser considerats signes revolucionaris, al contrari, la barba sencera va comen\xc3\xa7ar a ser un s\xc3\xadmbol liberal. Les patilles llargues eren molt comunes.'