b"\n_START_ARTICLE_\nTortuga mediterr\xc3\xa0nia\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 de l'esp\xc3\xa8cie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una esp\xc3\xa8cie pale\xc3\xa0rtica que habita \xc3\xbanicament al sud d'Europa. La regi\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 viuen les tortugues mediterr\xc3\xa0nies s'est\xc3\xa9n des de Catalunya a Romania, incloent-hi les grans illes del mar Mediterrani. Als Pa\xc3\xafsos Catalans, se'n poden trobar a la serra de l'Albera, al mass\xc3\xads del Garraf, al delta de l'Ebre, a Mar\xc3\xa7\xc3\xa0 i a la serra del Montsant a Catalunya; a les illes de Mallorca i Menorca a les Balears, a alguns enclavaments determinats del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i a la zona de L'Alguer a Sardenya._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 habiten a diferents zones de Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia, B\xc3\xb2snia i Hercegovina, Cro\xc3\xa0cia, S\xc3\xa8rbia, Montenegro, Maced\xc3\xb2nia, Bulg\xc3\xa0ria, Romania i Gr\xc3\xa8cia.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom hermanni \xc3\xa9s en honor del metge i naturalista franc\xc3\xa8s Jean Hermann (1738-1800). L'holotip d'aquesta esp\xc3\xa8cie pertany a la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3. Tradicionalment s'han identificat dues subesp\xc3\xa8cies de Testudo hermanni, l'occidental (Testudo hermanni hermanni) i l'oriental (Testudo hermanni boettgeri).\n_START_SECTION_\nT. hermanni hermanni\n_START_PARAGRAPH_\nLa mida de les cuirasses dels exemplars adults varia des d'un m\xc3\xadnim de tretze cent\xc3\xadmetres en els mascles de la Pulla fins a un m\xc3\xa0xim de vint-i-dos cent\xc3\xadmetres en les femelles de Sardenya. La coloraci\xc3\xb3 de la base de la cuirassa \xc3\xa9s d'un groc ataronjat amb difuses taques negres, molt esteses pel plastr\xc3\xb3. La sutura pectoral (en vermell a la foto) \xc3\xa9s m\xc3\xa9s petita que la femoral (en blau). Altres caracter\xc3\xadstiques s\xc3\xb3n la pigmentaci\xc3\xb3 groga de les escates sota els ulls, absent en els exemplars adults de T. h. boettgeri i un dibuix caracter\xc3\xadstic sota l'escut supracaudal en forma de forat del pany. Aquesta subesp\xc3\xa8cie es troba a Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia, Catalunya i les Balears. A Fran\xc3\xa7a, als monts Maures (Proven\xc3\xa7a) i a C\xc3\xb2rsega, i a It\xc3\xa0lia a la Toscana, a la Pulla, a Sic\xc3\xadlia i al nord de Sardenya.\n_START_SECTION_\nT. hermanni boettgeri\n_START_PARAGRAPH_\nLa mida d'aquesta esp\xc3\xa8cie \xc3\xa9s superior a la de T. h. hermanni; les femelles adultes poden arribar als vint-i-cinc cent\xc3\xadmetres. La coloraci\xc3\xb3 de la base varia del groc verd\xc3\xb3s al groc daurat. Les taques negres s\xc3\xb3n menors en nombre i en extensi\xc3\xb3 tant a la cuirassa com al plastr\xc3\xb3 i en alguns exemplars a penes s\xc3\xb3n visibles. La sutura pectoral (en vermell a la foto) \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran que la femoral (en blau). No \xc3\xa9s estrany trobar exemplars amb les escates supracaudals unides. T\xc3\xa9 una distribuci\xc3\xb3 molt ampla que va de la regi\xc3\xb3 d'\xc3\x8dstria a Romania, amb pres\xc3\xa8ncia al nord-est d'It\xc3\xa0lia, i amb les majors poblacions a Cro\xc3\xa0cia, Alb\xc3\xa0nia, Gr\xc3\xa8cia i Bulg\xc3\xa0ria. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s present amb petites poblacions a S\xc3\xa8rbia, B\xc3\xb2snia i Hercegovina, Montenegro, Maced\xc3\xb2nia i Romania.\n_START_SECTION_\nDifer\xc3\xa8ncies respecte a T. graeca\n_START_PARAGRAPH_\nEls trets que diferencien Testudo hermanni de Testudo graeca s\xc3\xb3n principalment la pres\xc3\xa8ncia d'una funda c\xc3\xb2rnia a l'\xc3\xa0pex de la cua tant dels mascles com de les femelles, absent en T. graeca i l'abs\xc3\xa8ncia dels tub\xc3\xa8rculs cornis als costats de les cuixes, caracter\xc3\xadstics de T. graeca, tot i que en rares ocasions poden ser presents en alguns exemplars de T. hermanni. En general, T. hermanni presenta una divisi\xc3\xb3 en dues parts del plastr\xc3\xb3 supracaudal, per\xc3\xb2 hi ha molts exemplars sense aquesta partici\xc3\xb3. Una altra difer\xc3\xa8ncia morfol\xc3\xb2gica \xc3\xa9s que la primera placa vertebral de T. hermanni \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran que la segona, al contrari de T. graeca, que t\xc3\xa9 la primera placa vertebral m\xc3\xa9s petita que la segona.\n_START_SECTION_\nRelacions gen\xc3\xa8tiques dins l'esp\xc3\xa8cie\n_START_PARAGRAPH_\nA partir d'estudis de les relacions filogen\xc3\xa8tiques a l'interior del g\xc3\xa8nere Testudo, en particular de la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'ADN mitocondrial, ha quedat clar que les T. hermanni que viuen a It\xc3\xa0lia s\xc3\xb3n gen\xc3\xa8ticament homog\xc3\xa8nies i descendeixen d'un redu\xc3\xaft nombre d'exemplars que sobrevisqueren a una forta delma de la subesp\xc3\xa8cie, probablement relacionada amb els canvis clim\xc3\xa0tics de la fi del Plistoc\xc3\xa8, i probablement es refugiaren a Sic\xc3\xadlia. Les T. h. hermanni franceses de la C\xc3\xb4te Varoise es diferencien de les italianes perqu\xc3\xa8 descendeixen d'exemplars provinents d'un altre refugi glacial. Els exemplars presents a Catalunya presenten una marcada semblan\xc3\xa7a amb els exemplars sicilians. Dins l'esp\xc3\xa8cie T. h. boettgeri, s'han distingit diverses l\xc3\xadnies de descend\xc3\xa8ncia, que es poden seguir fins a diferents refugis glacials geogr\xc3\xa0ficament estrets i a\xc3\xafllats situats a Gr\xc3\xa8cia. En aquest refugi, cada poblaci\xc3\xb3 ha desenvolupat difer\xc3\xa8ncies m\xc3\xa9s importants a causa de la deriva gen\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nDimorfisme sexual\n_START_PARAGRAPH_\nLa diferenciaci\xc3\xb3 de mascles i femelles s'efectua per mitj\xc3\xa0 dels car\xc3\xa0cters sexuals secundaris. Els mascles, de mida m\xc3\xa9s petita, tenen una cua llarga, robusta i gruixuda a la base i la funda c\xc3\xb2rnia est\xc3\xa0 ben desenvolupat. En les femelles, la cua \xc3\xa9s petita i curta i la funda c\xc3\xb2rnia \xc3\xa9s de dimensions redu\xc3\xafdes. La dist\xc3\xa0ncia de l'obertura de la cloaca a la base de la cua \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran en els mascles. Els mascles adults presenten una concavitat al plastr\xc3\xb3 per facilitar que la femella munti la seva cuirassa. El plastr\xc3\xb3 de les femelles i dels exemplars joves i subadults \xc3\xa9s pla; l'angle que formen les escates anals del plastr\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s gran en els mascles, per\xc3\xb2 en les femelles, aquestes escates s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s altes. L'escata supracaudal del mascle \xc3\xa9s corbada a la part baixa, mentre que la de les femelles queda alineada amb la cuirassa.\n_START_SECTION_\nSentits\n_START_PARAGRAPH_\nLes tortugues tenen una vista excel\xc2\xb7lent: saben distingir formes i colors i fins i tot poden recon\xc3\xa8ixer persones. Tenen un sentit de l'orientaci\xc3\xb3 molt prec\xc3\xads; si se les mou uns centenars de metres del territori al qual pertanyen hi tornen en poc temps. S\xc3\xb3n molt sensibles a les vibracions del terra encara que no tinguin una o\xc3\xafda desenvolupada. En canvi, l'olfacte est\xc3\xa0 ben desenvolupat i t\xc3\xa9 un paper important en la recerca d'aliments i de parelles sexuals.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nLes tortugues mediterr\xc3\xa0nies s\xc3\xb3n animals ectot\xc3\xa8rmics que s'estenen al sol durant les primeres hores del dia per escalfar el seu cos i activar-ne les funcions metab\xc3\xb2liques. L'exposici\xc3\xb3 a la llum solar els permet absorbir els rajos ultraviolats necessaris per la s\xc3\xadntesi de la vitamina D. Un cop arriben a la temperatura corporal necess\xc3\xa0ria per activar els enzims lligats a la digesti\xc3\xb3, les tortugues es dediquen a cercar aliments. A temperatures atmosf\xc3\xa8riques superiors a 27\xc2\xa0\xc2\xb0C, esdevenen ap\xc3\xa0tiques i proven de refrescar-se excavant petits forats coberts per vegetaci\xc3\xb3 baixa o amagant-se en petites esquerdes. Quan tornen a baixar les temperatures, esdevenen actives de nou.\n_START_SECTION_\nHibernaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA la tardor, amb la baixada de les temperatures, els r\xc3\xa8ptils deixen d'alimentar-se durant fins a vint dies per poder buidar completament l'intest\xc3\xad de restes de menjar. Es van tornant m\xc3\xa9s ap\xc3\xa0tics i, al novembre o desembre, segons la latitud, comencen a enterrar-se o refugiar-se en llocs protegits i cauen en un estat d'hibernaci\xc3\xb3. La temperatura ideal per la hibernaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de 5\xc2\xa0\xc2\xb0C. Temperatures inferiors a 2\xc2\xa0\xc2\xb0C provoquen danys cerebrals o la mort, mentre que si s\xc3\xb3n superiors a 10\xc2\xa0\xc2\xb0C porten la tortuga a un estat de subhibernaci\xc3\xb3, perill\xc3\xb3s ja que l'animal consumeix m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament les reserves de greix que li han de durar tot l'hivern. En estat natural, les tortugues s'enterren a entre deu i vint cent\xc3\xadmetres de profunditat._NEWLINE_La hibernaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una fase metab\xc3\xb2lica vital per aquesta esp\xc3\xa8cie, i l'\xc3\xbanica cosa que la pot impedir \xc3\xa9s una malaltia o una altra circumst\xc3\xa0ncia debilitant._NEWLINE_De fet, la principal causa de mort en el cas d'exemplars que han d'hivernar en espais interiors preparats per criadors afeccionats \xc3\xa9s la temperatura, que \xc3\xa9s massa alta per permetre la hibernaci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 massa baixa perqu\xc3\xa8 l'animal es continu\xc3\xaf alimentant._NEWLINE_En una situaci\xc3\xb3 aix\xc3\xad, si es vol mantenir l'animal actiu, caldr\xc3\xa0 col\xc2\xb7locar-lo dins un terrari escalfat amb un punt c\xc3\xa0lid a 28\xc2\xa0\xc2\xb0C i un punt fresc i ombrejat a 18\xc2\xa0\xc2\xb0C, amb un substrat d'uns cinc cent\xc3\xadmetres de profunditat compost d'un 40% de torba oligotr\xc3\xb2fica, un 40% d'humus (sense fertilitzants ni pesticides) i un 20% de terra de riu. \xc3\x89s essencial que hi hagi una l\xc3\xa0mpada de rajos ultraviolats especial per r\xc3\xa8ptils, necess\xc3\xa0ria per a la s\xc3\xadntesi de vitamina D, essencial per a fixar el calci._NEWLINE_Si, en canvi, es prefereix una hibernaci\xc3\xb3 controlada, caldr\xc3\xa0 posar la tortuga en un contenidor protegit dels rosegadors amb una xarxa met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica, ple del mateix tipus de substrat que es descriu al par\xc3\xa0graf anterior. El contenidor s'haur\xc3\xa0 de posar en un espai fosc amb temperatures entre 4 i 8\xc2\xa0\xc2\xb0C i una humiditat ambiental d'aproximadament un 70%. Les tortugues se solen despertar al mes de mar\xc3\xa7, quan les temperatures es tornen m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lides.\n_START_SECTION_\nAparellament\n_START_PARAGRAPH_\nImmediatament despr\xc3\xa9s de despertar-se de la hibernaci\xc3\xb3, el mascle comen\xc3\xa7a el festeig amb un ritual que inclou seguir la femella i mossegar-li o colpejar-li la cuirassa. El mascle puja a l'esquena de la femella per copular. El mascle treu el penis, contingut dins la cua gruixuda, i emet l'\xc3\xbanic so que fan aquests r\xc3\xa8ptils, altrament muts. La femella pot arribar a trigar quatre anys per quedar-se fertilitzada, car pot conservar el semen en un \xc3\xb2rgan de l'oviducte, a la zona genital.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n animals de gran longevitat, i se'n coneixen molts exemplars centenaris. Arriben a la maduresa sexual quan tenen aproximadament deu anys, els mascles abans que les femelles. Les Testudo s\xc3\xb3n ov\xc3\xadpares que ponen els ous en forats excavats al s\xc3\xb2l per la femella amb les potes del darrere. Les femelles de T. hermanni ponen ous dues o tres vegades a l'any, entre maig i juny. El nombre d'ous dep\xc3\xa8n de la mida de l'exemplar, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n entre tres i vuit per posta._NEWLINE_El temps d'incubaci\xc3\xb3, d'entre dos i tres mesos, i el g\xc3\xa8nere dels nounats varien en funci\xc3\xb3 de la temperatura ambiental. Si la temperatura d'incubaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s inferior a 31,5\xc2\xa0\xc2\xb0C, predominaran els mascles, i si la temperatura \xc3\xa9s superior, hi haur\xc3\xa0 m\xc3\xa9s femelles. Temperatures inferiors a 26\xc2\xa0\xc2\xb0C o superiors a 33\xc2\xa0\xc2\xb0C provoquen malformacions o la mort de l'embri\xc3\xb3. Un cop arribat el dia de l'eclosi\xc3\xb3, sovint precipitada per un dia de pluja, la tortugueta trenca l'ou per mitj\xc3\xa0 del telol\xc3\xa8cit, un tub\xc3\xa8rcul corni situat entre els narius i el maxil\xc2\xb7lar superior que desapareix despr\xc3\xa9s d'uns dies. L'eclosi\xc3\xb3 dura quaranta-vuit hores, un per\xc3\xadode durant el qual el sac vitel\xc2\xb7l\xc3\xad \xc3\xa9s absorbit totalment.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta de r\xc3\xa8ptils purament herb\xc3\xadvors. Els exemplars salvatges viuen en un h\xc3\xa0bitat que es caracteritza per llargs per\xc3\xadodes de sequera que els obliga a alimentar-se d'herbes seques. En aquests casos, complementen la seva dieta menjant-se artr\xc3\xb2podes o cargols; aquests darrers els mengen pel calci que porta la closca. A vegades tamb\xc3\xa9 mengen excrements o trossets de carronya. El seu aliment \xc3\xa9s principalment vegetari\xc3\xa0 encara que la complementa amb certs invertebrats ocasionalment. Segons estudis de CARAPAX la seva alimentaci\xc3\xb3 es basa en m\xc3\xa9s de 60 esp\xc3\xa8cies herb\xc3\xa0cies diferents, i es compon d'una alta proporci\xc3\xb3 de fibra i calci i una baixa proporci\xc3\xb3 de prote\xc3\xafna. Tolera malament la fruita, ja que li produeix diarrea i multiplicaci\xc3\xb3 de par\xc3\xa0sits, i t\xc3\xa9 massa sucre i massa poc calci. Consumeix diverses varietats de cactus i de figues de moro._NEWLINE_ Els exemplars criats en captivitat s\xc3\xb3n generalment sobrealimentats. No se'ls ha de donar mai carn, llet, formatge, menjar per gossos o gats, ous, pa, c\xc3\xadtrics ni kiwis. Tamb\xc3\xa9 els cal beure aigua i han de tenir a prop aigua neta per a poder beure i banyar-se._NEWLINE_La base de la seva alimentaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n les plantes silvestres: alfalfa, cards, dent de lle\xc3\xb3, plantatge, tr\xc3\xa8vol, milenrama, mareselva, roman\xc3\xad, fulles de morera, s\xc3\xa0lvia, melissa, xicoira, xicoira amarga i la xicoira vermella s\xc3\xb3n algunes de les verdures aptes per a p\xc3\xa9ixer les tortugues gr\xc3\xa0cies a la seva riquesa en calci respecte al f\xc3\xb2sfor i merc\xc3\xa8 a les fibres que contenen. Altes dosis de prote\xc3\xafnes o de f\xc3\xb2sfor juntament amb una minsa ingesti\xc3\xb3 de calci provoquen deformacions permanents de la cuirassa i danys als \xc3\xb2rgans interns._NEWLINE_Un s\xc3\xadmptoma evident de mala alimentaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una cuirassa amb les escates punxegudes i estriades a les sutures, un fenomen conegut com a piramidalitzaci\xc3\xb3. En canvi, una cuirassa llisa i de forma ovalada indica una alimentaci\xc3\xb3 correcta.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls h\xc3\xa0bitats de la T. hermanni s\xc3\xb3n t\xc3\xadpicament mediterranis, situats dins la zona fitoclim\xc3\xa0tica del Lauretum i caracteritzats per hiverns suaus amb precipitacions moderades, i estius secs amb temperatures elevades. Aquesta esp\xc3\xa8cie troba refugi i aliment a la vegetaci\xc3\xb3 baixa i els matolls de les garrigues, als arbusts de les m\xc3\xa0quies mediterr\xc3\xa0nies i al sotabosc, arribant fins a altituds temperades._NEWLINE__NEWLINE_La tortuga mediterr\xc3\xa0nia fou probablement introdu\xc3\xafda a la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica pels humans del neol\xc3\xadtic, des de l'antiguitat ha estat capturada i criada com a aliment, eina o animal de companyia. De la cuirassa se'n feien objectes variats d'\xc3\xbas com\xc3\xba, preciosos complements d'obres d'ebenisteria o joieria, o caixes de resson\xc3\xa0ncia per usos musicals. La mitologia grega narra que l'inventor de la lira fou Hermes. Un dia, el d\xc3\xa9u trob\xc3\xa0 una tortuga dins una cova. La va matar, en va agafar la cuirassa i, posant set cordes de budell d'ovella sobre banyes d'ant\xc3\xadlop, en f\xc3\xa9u l'instrument musical. Tot seguit, Hermes la va regalar a Apol\xc2\xb7lo, i aquest al seu fill Orfeu. A les sepultures antigues s'han trobat moltes closques o objectes fets de closques; de les variades troballes es teoritza (encara que podrien ser intrusions postdiposit\xc3\xa0ries) que els etruscs posaven tortugues vives dins les tombes. Les troballes de closques a la casa de Juli Polibi a Pompeia confirmen que aquests r\xc3\xa8ptils eren criats a l'\xc3\xa8poca romana com a animals de companyia. _NEWLINE_En el passat foren criades per alguns ordes mon\xc3\xa0stics perqu\xc3\xa8 la seva carn, considerada altament nutritiva pels malalts, era dels pocs tipus de carn el consum de la qual estava perm\xc3\xa8s per l'esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica durant el dejuni eclesi\xc3\xa0stic. Des dels inicis de l'art, s\xc3\xb3n incomptables les representacions de tortugues, i es pot identificar amb certesa la pertinen\xc3\xa7a d'algunes a l'esp\xc3\xa8cie T. hermanni. En literatura, \xc3\xa9s recurrent el personatge de la tortuga com s\xc3\xadmbol de longevitat i de tranquil\xc2\xb7litat. La llebre i la tortuga, d'Esop, n'\xc3\xa9s un exemple fam\xc3\xb3s. En matem\xc3\xa0tiques es pot destacar Aquil\xc2\xb7les i la tortuga, la segona de les paradoxes formulades per Zen\xc3\xb3 d'Elea.\n_START_SECTION_\nConservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes tortugues mediterr\xc3\xa0nies corren el risc de desapar\xc3\xa8ixer en estat salvatge sobretot a causa de factors antropog\xc3\xa8nics com ara: l'agricultura mecanitzada i l'\xc3\xbas de pesticides, el tr\xc3\xa0nsit, els incendis, la destrucci\xc3\xb3 del medi ambient, la urbanitzaci\xc3\xb3, la captura il\xc2\xb7legal i l'amena\xc3\xa7a de nous predadors (sobretot per culpa de la introducci\xc3\xb3 als anys vuitanta de senglars hongaresos, m\xc3\xa9s grans que els aut\xc3\xb2ctons. La captura de tortugues com a aliment per humans sembla inexistent tot i que segons Vetter en algunes regions rurals de Bulg\xc3\xa0ria la tortuga mediterr\xc3\xa0nia encara forma part de la cuina local._NEWLINE_Des de fa alguns anys, la prohibici\xc3\xb3 de capturar exemplars salvatges ha incitat els afeccionats a dedicar-se a la cria de diverses esp\xc3\xa8cies de Testudo i avui en dia el nombre d'exemplars en captivitat \xc3\xa9s molt superior al d'exemplars salvatges. Tanmateix, en alguns pa\xc3\xafsos, els esfor\xc3\xa7os dels criadors s\xc3\xb3n en va a causa d'una legislaci\xc3\xb3 que encara no ha canviat per adaptar-se a aquesta nova situaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLegislaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'esp\xc3\xa8cie est\xc3\xa0 inclosa a la Red List d'esp\xc3\xa8cies amena\xc3\xa7ades d'extinci\xc3\xb3, com totes les esp\xc3\xa8cies del g\xc3\xa8nere Testudo. La tortuga mediterr\xc3\xa0nia est\xc3\xa0 protegida per la Convenci\xc3\xb3 de Berna. Tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 inclosa al CITES i al Reglament (CE) 1332/2005 de la Comunitat Europea, de manera que en queda absolutament prohibida la captura d'exemplars salvatges i n'est\xc3\xa0 reglamentada la cria i el comer\xc3\xa7 d'exemplars en captivitat._NEWLINE_A Catalunya \xc3\xa9s totalment il\xc2\xb7legal tenir tortugues d'aquesta esp\xc3\xa8cie tret que es vulgui participar en el projecte de cria on, un cop aconseguits els permisos de la Generalitat, es pot reproduir. Les cries ser\xc3\xa0n donades als responsables de la seva reintroducci\xc3\xb3 al medi. En canvi a la resta d\xe2\x80\x99Espanya es pot mantenir i criar com a mascota com qualsevol altre animal sempre que estiguin degudament documentades."