b"\n_START_ARTICLE_\nPrat de Cabanes-Torreblanca\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 morfol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nEl paisatge caracter\xc3\xadstic del prat \xc3\xa9s el propi d'una zona humida litoral, separada del mar per un cord\xc3\xb3 de graves i c\xc3\xb2dols amb algunes zones de platja arenosa. Es tracta d'una antiga albufera tancada per un cord\xc3\xb3 litoral de graves i c\xc3\xb2dols, reblerta per sediments de car\xc3\xa0cter al\xc2\xb7luvial (acumulacions de c\xc3\xb2dols calcaris amb potents intercalacions argiloses) procedents dels relleus circumdants._NEWLINE_Com qualsevol altra zona humida, es caracteritza per la pres\xc3\xa8ncia d'una l\xc3\xa0mina d'aigua, permanent en alguns llocs i estacional en d'altres. Aquest factor resulta essencial per a la seua conservaci\xc3\xb3 a llarg termini. La inundaci\xc3\xb3 peri\xc3\xb2dica de determinades zones \xc3\xa9s causada per les caracter\xc3\xadstiques de la mateixa marjal, ja que en ser una zona deprimida, el nivell fre\xc3\xa0tic pot aplegar fins a la superf\xc3\xadcie. Altres aportacions d'aigua, d'escassa import\xc3\xa0ncia, es produeixen sols a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de precipitacions extraordin\xc3\xa0ries. No hi existeix cap flux fluvial de r\xc3\xa8gim continu. La pres\xc3\xa8ncia de brolladors d'aigua contribueix a mantindre alguns llocs, molt localitzats, permanentment inundats.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 natural\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'una cubeta tect\xc3\xb2nica oberta a la mar, subsident des del Mioc\xc3\xa8 i reblerta per sediments del Terciari i Quaternari, aportats pels rius Sant Miquel i Xinxilla, i pels barrancs del Toll i la Rabossa, Manyes i la font del Campillo._NEWLINE_Aquesta marjal es troba en la zona oriental fallada de la pen\xc3\xadnsula i al centre t\xc3\xa9 una zona m\xc3\xa9s elevada (horts). Aquestes falles es van reactivar al Quaternari i es van convertint en conques sediment\xc3\xa0ries que rebien les aportacions dels rius del voltant._NEWLINE_Durant la transgressi\xc3\xb3 flandriana (fa uns 6.000 anys), tots els materials dels rius i l'actuaci\xc3\xb3 de la deriva i les ones marines formen una barra que delimita una albufera._NEWLINE_L'antigament anomenat prat d'Albalat dels \xc3\x80necs era una albufera comunicada amb la mar, per\xc3\xb2 la formaci\xc3\xb3 d'aquest cord\xc3\xb3 de graves i cants, entre els segles XVII i XVIII, va fer comen\xc3\xa7ar el proc\xc3\xa9s natural de rebliment, que li confereixen les caracter\xc3\xadstiques de zona humida que hui coneixem. L'actual restinga tindr\xc3\xa0 aproximadament l'edat d'uns 2.000 anys, ja que als seus inicis va ser una cal\xc3\xa7ada romana, que es va anar enfonsant i que va permetre que la mar entrara a la zona de marjal.\n_START_SECTION_\nActivitat humana\n_START_PARAGRAPH_\nDurant tot el temps d'evoluci\xc3\xb3 de l'albufera, les activitats que es realitzaven eren la ramaderia i l'agricultura. Ac\xc3\xad acaba una gran ruta pecu\xc3\xa0ria que ve de les terres d'Arag\xc3\xb3 i Castella, per les quals arriben pastors transhumants amb els reus ramats. Per la zona, hi passa una important xarxa de rec que desemboca a la mar, com la s\xc3\xa9quia mare, que aporta l'aigua per als conreus. _NEWLINE_L'activitat que m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia ha tingut en l'evoluci\xc3\xb3 de l'ecosistema \xc3\xa9s l'extracci\xc3\xb3 de turba. Es va comen\xc3\xa7ar a realitzar a mitjan segle XIX, quan l'enginyer Josep Soriano va realitzar un estudi del jaciment._NEWLINE_Els resultats d'aquest estudi van ser favorables i es va sol\xc2\xb7licitar la primera concessi\xc3\xb3 per a traure'n la turba. Quasi un segle despr\xc3\xa9s, les extraccions continuaven sent escasses, ja que la turba sols s'utilitzava com a fertilitzant per als cultius de la zona. Fou a finals de la d\xc3\xa8cada dels cinquanta quan comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l'explotaci\xc3\xb3 industrial del jaciment. En l'actualitat, m\xc3\xa9s de 60 ha de marjal han estat transformades com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aquesta activitat._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 trobem altres vestigis humans d'import\xc3\xa0ncia hist\xc3\xb2rica, com s\xc3\xb3n les antigues torres de vigil\xc3\xa0ncia i defensa costanera de torre de la Sal, Torrenostra i del Capicorb.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa fauna del parc natural t\xc3\xa9 gran import\xc3\xa0ncia, ja que es poden trobar esp\xc3\xa8cies end\xc3\xa8miques com la gambeta, el fartet o el samaruc,_NEWLINE_considerat per la Uni\xc3\xb3 Internacional per a la Conservaci\xc3\xb3 de la Natura (UICN) com una de les 24 esp\xc3\xa8cies de vertebrats en major perill d'extinci\xc3\xb3 d'Europa. Les aus s\xc3\xb3n el grup faun\xc3\xadstic millor representat al prat, i destaca entre l'avifauna nidificant la col\xc3\xb2nia m\xc3\xa9s important del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 d'una escassa i amena\xc3\xa7ada esp\xc3\xa8cie com la carregada. De gran inter\xc3\xa8s \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 l'arpellot cendr\xc3\xb3s, la cigala mostatxuda,_NEWLINE_que presenta al parc natural una de les seues majors poblacions ib\xc3\xa8riques, la camallonga, el gomet, la mongeta, els cabuts, el sivert o a fotja._NEWLINE_Entre les aus hivernants, podem destacar la pres\xc3\xa8ncia habitual de la corba marina grossa, l'arpellot de marjal, l'aligot com\xc3\xba, el blauet o el teixidor. Esta relaci\xc3\xb3 es completa amb les aus que visiten el prat durant els seus viatges migratoris, com el roncadell, l'\xc3\xa0guila pescadora, el fusell de mar o el c\xc3\xb2lbit gris, entre d'altres. Poques s\xc3\xb3n les esp\xc3\xa8cies de mam\xc3\xadfers presents al prat, on destaquen les poblacions de rata d'aigua, conill i mostela._NEWLINE_Altres esp\xc3\xa8cies ben representades al parc s\xc3\xb3n la tortuga d'aigua europea i la serp d'aigua, entre els r\xc3\xa8ptils, i el gripau com\xc3\xba, entre els amfibis.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nAl parc, hi ha fonamentalment tres grups de comunitats vegetals: les dels saladars, les pr\xc3\xb2pies del cord\xc3\xb3 litoral i les aqu\xc3\xa0tiques i palustres. _NEWLINE_Les comunitats dels saladars estan compostes per plantes que desenvolupen diferents estrat\xc3\xa8gies per acumular o excretar l'exc\xc3\xa9s de sals. Estes formacions, que ocupen els s\xc3\xb2ls fortament salins i estacionalment entollats per aig\xc3\xbces salobres, estan representades al prat per esp\xc3\xa8cies com les ensopegueres o soses i els joncs. _NEWLINE_Les comunitats vegetals aqu\xc3\xa0tiques s\xc3\xb3n constitu\xc3\xafdes per diferents formacions de plantes. En primer lloc, tenim la vegetaci\xc3\xb3 flotant, amb la_NEWLINE_llentia d'aigua com a esp\xc3\xa8cie m\xc3\xa9s representativa. La comunitat d'herbassars subaqu\xc3\xa0tics d'aig\xc3\xbces dolces i poc profundes, amb esp\xc3\xa8cies com les Potamogeton nodosus, Pectinatus, P. natans i Ceratophyllum submersum, destaca entre les formacions de plantes aqu\xc3\xa0tiques que arrelen_NEWLINE_en el fons._NEWLINE_La vegetaci\xc3\xb3 palustre \xc3\xa9s conformada en aquest enclavament natural per plantes semiaqu\xc3\xa0tiques que tenen l'arrel i la base de la tija submergits. Dins d'aquest tipus de plantes destaquen les formacions de senillar, compost per esp\xc3\xa8cies com el senill, la boga i el jonc de llacuna._NEWLINE_Les comunitats pr\xc3\xb2pies del cord\xc3\xb3 dunar estan formades per plantes que creixen sobre l'arena, entre les quals cap destacar l'alfals mar\xc3\xadtim, el rave mar\xc3\xad, la campaneta de mar o la blanquinosa. En les zones costaneres cobertes de c\xc3\xb2dols podem trobar-nos la rosella marina o el fenoll mar\xc3\xad._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 tenen inter\xc3\xa8s els mansegars, que ocupen els mateixos ecotops que els senillars, i estan representats, entre d'altres, per esp\xc3\xa8cies com la_NEWLINE_mansega. El visitant pot trobar altres exemples de vegetaci\xc3\xb3 palustre en esp\xc3\xa8cies com el jonc, el donzell mar\xc3\xad o el llant\xc3\xa9n de platja. Finalment, cap destacar la pres\xc3\xa8ncia al prat d'esp\xc3\xa8cies de flora com una distribuci\xc3\xb3 molt localitzada al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, com el c\xc3\xa0dec mar\xc3\xad, l'aristol\xc3\xb2quia de flor groga, l'ensopeguera fina o, fins i tot, endemismes exclusivament valencians com la ruda de marjal."