b"\n_START_ARTICLE_\nLapsi\n_START_PARAGRAPH_\nLapsi \xc3\xa9s la paraula llatina (els que han ensopegat) amb qu\xc3\xa8 es va designar als primers cristians que van abjurar de la seva fe davant la pressi\xc3\xb3 de les autoritats romanes, particularment intensa durant el regnat de Deci. \xc3\x89s una apostasia exclusivament cristiana i de car\xc3\xa0cter temporal.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de la problem\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nEl problema de la penit\xc3\xa8ncia o el perd\xc3\xb3 oferts a qui havien pecat greument despr\xc3\xa9s del baptisme era un assumpte pendent a l'Esgl\xc3\xa9sia dels primers segles i la poca documentaci\xc3\xb3 existent mostra que at\xc3\xa8s que no existia una determinaci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica definitiva i les diferents comunitats tenien una disciplina variada sobre aix\xc3\xb2. Entre els autors tampoc la normativa a seguir era constant: Tertul\xc2\xb7li\xc3\xa0, per exemple, obre la possibilitat d'una penit\xc3\xa8ncia per pecats greus p\xc3\xbablics en la seva obra De poenitentia per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s, en el seu per\xc3\xadode montanista el rebutja i fins es burla dels que creuen que poden concedir el perd\xc3\xb3 div\xc3\xad a tals pecats (cf.De pudicitia)._NEWLINE_Davant aix\xc3\xb2, el Papa Calixt I va proposar una via te\xc3\xb2rica que subratllava la miseric\xc3\xb2rdia i l'absoluci\xc3\xb3, tenint en compte que nom\xc3\xa9s D\xc3\xa9u coneix els motius i debilitats de les persones i que, per tant, no es pot condemnar sense m\xc3\xa9s i cal oferir sempre el perd\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, es va trobar amb l'oberta oposici\xc3\xb3 d'Hip\xc3\xb2lit de Roma._NEWLINE_La disputa no va ser rellevant fins a la persecuci\xc3\xb3 de Deci: els romans havien de fer un sacrifici especial de petici\xc3\xb3 als d\xc3\xa9us i que es neguessin a fer-ho havien de ser empresonats, torturats i fins i tot ajusticiats per desobedi\xc3\xa8ncia a les autoritats. Aix\xc3\xad, despr\xc3\xa9s d'anys de tranquil\xc2\xb7litat i creixement, l'Esgl\xc3\xa9sia cristiana es veia novament perseguida amb viol\xc3\xa8ncia. En aquesta ocasi\xc3\xb3 molt van fer apostasia o evitaren la mort sense testimoniar la seva pertinen\xc3\xa7a a l'Esgl\xc3\xa9sia. No obstant aix\xc3\xb2, la persecuci\xc3\xb3 va acabar amb la primerenca mort de l'emperador l'any 251. Llavors, nombrosos grups de cristians ap\xc3\xb2states van demanar la seva reinserci\xc3\xb3 en l'Esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Autors com Manlio Simonetti opinen que l'\xc3\xa8xit del cisma de Novaci\xc3\xa0 es deu a la seva postura rigorista davant el problema dels lapsi, postura que era compartida per altres bisbes i comunitats d'Orient, on precisament es va estendre el seu novacianisme. El Papa Corneli I va prendre la mateixa via de Calixt i va oferir el perd\xc3\xb3 als ap\xc3\xb2states, encara que amb condicions._NEWLINE_A la ciutat de Cartago es va donar una situaci\xc3\xb3 semblant a la de Roma. All\xc3\xa0, el bisbe Cebri\xc3\xa0 es va ocupar de resoldre els diferents casos i de tractar, des del punt de vista te\xc3\xb2ric, el problema en la seva obra De lapsis. Tamb\xc3\xa9 la seva actitud m\xc3\xa9s comprensiva -encara que no tant com la de Corneli- va produir un cisma que es va unir finalment al de Novaci\xc3\xa0. Els ap\xc3\xb2states no podien parlar d'un dret a ser reincorporats sin\xc3\xb3 que havien d'esperar a ser readmesos despr\xc3\xa9s de llarga penit\xc3\xa8ncia i el judici particular de cada cas per part de la jerarquia._NEWLINE_En l'any 251 un s\xc3\xadnode de la ciutat de Cartago va adoptar la postura del seu bisbe i va comen\xc3\xa7ar a fixar les penit\xc3\xa8ncies i processos que cadascun dels ap\xc3\xb2states havia de seguir si volia ser reincorporat a l'Esgl\xc3\xa9sia. Id\xc3\xa8ntica posici\xc3\xb3 va prendre l'esgl\xc3\xa9sia de Roma despr\xc3\xa9s d'un s\xc3\xadnode similar."