b'\n_START_ARTICLE_\nGeografia de Fran\xc3\xa7a\n_START_SECTION_\nGrans regions naturals\n_START_PARAGRAPH_\nEl relleu de la Fran\xc3\xa7a metropolitana es caracteritza per all\xc3\xb2 que hom anomena \xc2\xabS francesa\xc2\xbb, que parteix del sud dels Vosges, baixa per la vall del Roine i tor\xc3\xa7a cap a l\'oest per vorejar el sud del Mass\xc3\xads Central i el nord dels Pirineus._NEWLINE_Al nord-oest d\'aquesta l\xc3\xadnia es troba la zona herciniana que data de l\'era prim\xc3\xa0ria i secund\xc3\xa0ria, cap al sud-est es troba la zona alpina que data de l\'era terci\xc3\xa0ria i quatern\xc3\xa0ria. Aquesta l\xc3\xadnia \xc3\xa9s igualment una frontera altim\xc3\xa8trica: la zona herciniana t\xc3\xa9 pendents arrodonits mentre que la zona alpina \xc3\xa9s m\xc3\xa9s escarpada; i una l\xc3\xadnia de repartiment de les aig\xc3\xbces: a l\'oest, els cursos dels rius aboquen l\'aigua dins de l\'Atl\xc3\xa0ntic, a l\'est, al Mediterrani. L\'oest experimenta una influ\xc3\xa8ncia oce\xc3\xa0nica mentre que l\'est pateix una influ\xc3\xa8ncia mediterr\xc3\xa0nia que s\'atenua en arribar a la Serralada del Jura.\n_START_SECTION_\nPrincipals illes franceses\n_START_PARAGRAPH_\nIlla de la Reuni\xc3\xb3, Guadalupe, Martinica, C\xc3\xb2rsega, \xc3\x8ele-de-Br\xc3\xa9hat, illa de Batz, illa d\'Ouessant, \xc3\x8ele-Mol\xc3\xa8ne, \xc3\x8ele de Sein, illa de Groix, Belle-\xc3\x8ele, \xc3\x8ele-d\'Houat, Illa d\'Ho\xc3\xabdic, \xc3\x8ele-d\'Arz, \xc3\x8ele-aux-Moines, illa de Noirmoutier, Yeu, \xc3\x8ele de R\xc3\xa9, \xc3\x8ele d\'Aix, \xc3\x8ele d\'Ol\xc3\xa9ron\n_START_SECTION_\nEtnografia\n_START_PARAGRAPH_\nDes de temps prehist\xc3\xb2rics, Fran\xc3\xa7a ha estat un encreuament de comer\xc3\xa7, migraci\xc3\xb3 i invasions. Quatre s\xc3\xb3n els grups \xc3\xa8tnics principals de Fran\xc3\xa7a: prec\xc3\xa8ltics, celtes, llatins i germ\xc3\xa0nics (francs, visigots, burgundis i v\xc3\xadkings). A m\xc3\xa9s d\'aquestes poblacions "hist\xc3\xb2riques", nous pobles han immigrat a Fran\xc3\xa7a des del segle XIX: belgues, italians, espanyols, portuguesos, polonesos, romanesos, grecs, jueus de l\'Europa Oriental i del Magrib, \xc3\xa0rabs i berbers del Magrib, Afro-francesos i xinesos entre d\'altres. S\'estima que el 40% de la poblaci\xc3\xb3 francesa descendeix, en diverses proporcions, d\'aquests grups migratoris, cosa que fa de Fran\xc3\xa7a un dels estats m\xc3\xa9s diversos \xc3\xa8tnicament d\'Europa, malgrat l\'estereotip popular de Fran\xc3\xa7a com a naci\xc3\xb3 gal\xc2\xb7la. No obstant la integraci\xc3\xb3 dels pobles europeus va ser m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil que no pas els pobles no-europeus, la qual cosa ha produ\xc3\xaft barreres culturals i discriminaci\xc3\xb3 social.'