b'\n_START_ARTICLE_\nObjectiu\n_START_PARAGRAPH_\nUn objectiu \xc3\xa9s un conjunt de lents convergents i divergents que formen part de l\'\xc3\xb2ptica d\'una c\xc3\xa0mera tant fotogr\xc3\xa0fica com de v\xc3\xaddeo. La seva funci\xc3\xb3 \xc3\xa9s rebre els feixos de llum procedents de l\'objecte i modificar la seva direcci\xc3\xb3 fins a crear la imatge \xc3\xb2ptica, r\xc3\xa8plica lluminosa de l\'objecte. Aquesta imatge es llan\xc3\xa7ar\xc3\xa0 contra el suport sensible: Sensor d\'imatge en el cas d\'una c\xc3\xa0mera digital, i pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sensible en la fotografia qu\xc3\xadmica._NEWLINE_No hi ha una difer\xc3\xa8ncia significativa entre un objectiu utilitzat per una c\xc3\xa0mera fixa, una c\xc3\xa0mera de v\xc3\xaddeo, un telescopi, un microscopi, o un altre aparell, per\xc3\xb2 el disseny detallat i la construcci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n diferents. Un objectiu es pot fixar permanentment a la c\xc3\xa0mera o pot ser intercanviable amb objectius de diferents longituds focals, obertures, i altres propietats.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa c\xc3\xa0mera obscura \xc3\xa9s l\'antecedent directe de les c\xc3\xa0meres actuals, de manera que l\'objectiu fotogr\xc3\xa0fic es pot relacionar amb el forat d\'aquest aparell. La c\xc3\xa0mera obscura consisteix en un espai tancat i a les fosques on nom\xc3\xa9s\xc2\xa0accedeix la llum a trav\xc3\xa9s d\'un forat molt petit, mitjan\xc3\xa7ant el qual es crea una projecci\xc3\xb3 dels objectes situats a l\'exterior._NEWLINE_Aquesta projecci\xc3\xb3 \xc3\xa9s possible perqu\xc3\xa8 la llum que prov\xc3\xa9 de l\'exterior es concentra en un punt molt redu\xc3\xaft i permet projectar una imatge n\xc3\xadtida en una emulsi\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica. No obstant aix\xc3\xb2, per a mantenir aquesta nitidesa, el forat\xc2\xa0ha de ser tan petit que la llum que entra no \xc3\xa9s suficient per a realitzar una fotografia en un temps redu\xc3\xaft, creant la necessitat d\'allargar el temps d\'exposici\xc3\xb3._NEWLINE_D\'altra banda, quan s\'augmenta l\'orifici pel qual entra la llum amb la finalitat de reduir el temps d\'exposici\xc3\xb3, es perd nitidesa. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s degut al fet que la imatge projectada prov\xc3\xa9 de diferents angles i crea una superposici\xc3\xb3 d\'imatges. \xc3\x89s a dir, cada punt concret de l\'objecte representat passa a ser projectat en m\xc3\xa9s d\'un punt de l\'emulsi\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica, en comptes de reproduir-se en un \xc3\xbanic punt. A causa d\'aix\xc3\xb2 apareix el cercle de confusi\xc3\xb3, que redueix la nitidesa a mesura que augmenta la seva mida._NEWLINE_Per a donar una soluci\xc3\xb3 a aquesta limitaci\xc3\xb3, s\'introdueix una lent convergent en el proc\xc3\xa9s. Si fem passar un feix de llum a trav\xc3\xa9s d\'una lent convergent,\xc2\xa0veurem que els raigs tenen tend\xc3\xa8ncia a ajuntar-se. Tots els raigs que provenen d\'un mateix origen convergeixen en un mateix punt a l\'altre costat de la lent: aquest punt \xc3\xa9s la imatge del seu origen. Si considerem que una escena est\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda per infinits punts,\xc2\xa0en\xc2\xa0captar la llum emesa per ella amb una lent convergent obtindrem una imatge n\xc3\xadtida. Per tant, quan es disposa una lent convergent, el forat pel qual entra la llum a la c\xc3\xa0mera no necessita ser tan petit, ja que la lent concentra els raigs._NEWLINE_D\'altra banda, una lent simple, formada per una \xc3\xbanica pe\xc3\xa7a de vidre, compta amb un seguit d\'aberracions, en major o menor grau. En aquesta lent, les aberracions crom\xc3\xa0tica, esf\xc3\xa8rica, color lateral, coma, astigmatisme i curvatura del camp es combinen donant una definici\xc3\xb3 pobra, mentre que la distorsi\xc3\xb3 d\xc3\xb3na lloc a imatges distorsionades. Aix\xc3\xad, encara que les aberracions poden ser controlades en m\xc3\xa9s o menys\xc2\xa0grau, la millor lent simple que puguem produir estar\xc3\xa0 limitada no nom\xc3\xa9s pel que fa a la qualitat, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 a la seva obertura relativa, \xc3\xa9s a dir, rapidesa i camp abastat. En els inicis de la fotografia, prest es va comprovar que per aprofitar millor el proc\xc3\xa9s fotogr\xc3\xa0fic era necessari millorar aquestes qualitats, especialment la rapidesa, a causa de\xc2\xa0la poca sensibilitat de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules en aquell moment._NEWLINE_El seg\xc3\xbcent pas va consistir\xc2\xa0a\xc2\xa0incloure les lents compostes. El motiu pel qual el rendiment d\'una lent simple no pot ser millorat m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de cert extrem est\xc3\xa0 en el\xc2\xa0nombre\xc2\xa0limitat de variables sobre les quals \xc3\xa9s possible intervenir. En canvi, \xc3\xbanicament utilitzant dues peces de vidre \xe2\x80\x94dos elements\xe2\x80\x94 en lloc d\'una, el\xc2\xa0nombre\xc2\xa0de possibilitats augmenta. A m\xc3\xa9s de disposar de quatre superf\xc3\xadcies de vidre per a desviar la llum, s\'hi pot utilitzar diferents vidres per a les dues lents i variar tamb\xc3\xa9 la seva separaci\xc3\xb3. Aquesta llibertat del disseny d\'una lent composta augmenta encara m\xc3\xa9s quan s\'augmenta el nombre d\'elements._NEWLINE_D\'aquesta manera, mitjan\xc3\xa7ant dos o m\xc3\xa9s elements s\'intenta compensar entre\xc2\xa0si\xc2\xa0les aberracions. Amb tot, no sol ser possible eliminar-les totalment, sin\xc3\xb3 reduir-les a un nivell acceptable. Sovint, la correcci\xc3\xb3 d\'una aberraci\xc3\xb3 accentua una altra, sent necessari acceptar un terme\xc2\xa0mitj\xc3\xa0, especialment en objectius d\'\xc3\xbas general. L\'alta definici\xc3\xb3, la gran obertura i el gran angle de camp solen ser requisits oposats entre\xc2\xa0si; millorar un d\'ells implica sacrificar parcialment els altres dos._NEWLINE_Amb la finalitat de perfeccionar l\'objectiu fotogr\xc3\xa0fic, s\'han realitzat milers de dissenys.\xc2\xa0Es\xc2\xa0podrien agrupar els objectius en diferents categories, basades en els progressos dels dissenyadors del segle XIX, els quals eren plenament conscients de les limitacions dels seus par\xc3\xa0metres. En canvi, a partir del segle XX, els objectius, encara que de modesta obertura i angle de camp, estaven ja corregits de les set aberracions prim\xc3\xa0ries. Des de llavors, el progr\xc3\xa9s en el disseny s\'ha d\'atribuir a la millora dels materials \xc3\xb2ptics, a les t\xc3\xa8cniques de redescobriment, a l\'ajuda d\'ordinadors, als nous m\xc3\xa8todes de producci\xc3\xb3 i a les noves t\xc3\xa8cniques d\'avaluaci\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nProfunditat de camp\n_START_PARAGRAPH_\nLa profunditat de camp \xc3\xa9s la dist\xc3\xa0ncia compresa entre el punt m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xim i el m\xc3\xa9s lluny\xc3\xa0 del subjecte que est\xc3\xa0 sent enfocat, els detalls del qual poden ser reprodu\xc3\xafts n\xc3\xadtidament ajustant l\'enfocament de l\'objectiu. L\'obertura m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia (el n\xc3\xbamero f m\xc3\xa9s petit) ofereix una profunditat de camp m\xc3\xadnima, mentre que l\'obertura m\xc3\xa9s petita (el n\xc3\xbamero f m\xc3\xa9s gran) ofereix la m\xc3\xa0xima. Existeixen dos efectes m\xc3\xa9s que s\xc3\xb3n molt significatius. Per un costat, la profunditat de camp \xc3\xa9s m\xc3\xa9s petita quan es fotografien primers plans que quan el subjecte principal es troba molt allunyat. Per altre costat, com m\xc3\xa9s gran sigui la dist\xc3\xa0ncia focal de l\'objectiu, m\xc3\xa9s petita ser\xc3\xa0 la profunditat de camp, fins i tot quan l\'obertura i la dist\xc3\xa0ncia del subjecte s\xc3\xb3n les mateixes.\n_START_SECTION_\nTipus d\'objectius [cal\xc2\xa0citaci\xc3\xb3]\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen diferents tipus d\'objectius que podem agrupar tenint en compte diversos aspectes com podrien ser, per exemple, la dist\xc3\xa0ncia focal de la lent utilitzada. Cal tenir en compte que depenent el tipus de fotografies volem realitzar ens anir\xc3\xa0 millor un tipus o un altre.\n_START_SECTION_\nSegons les caracter\xc3\xadstiques de la dist\xc3\xa0ncia focal...\n_START_PARAGRAPH_\nTenint en compte la dist\xc3\xa0ncia focal de l\'objectiu trobarem dons grans grups:\n_START_SECTION_\nDist\xc3\xa0ncia focal fixa\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n aquells que no poden variar la dist\xc3\xa0ncia focal. Per tant no tenen l\'opci\xc3\xb3 de "zoom", nom\xc3\xa9s la d\'enfocament i desenfocament. Aquest aspecte crea un desavantatge, ja que genera la necessitat de canviar d\'objectiu quan es vol fotografiar amb una dist\xc3\xa0ncia diferent.  Solen ser d\'una millor qualitat \xc3\xb2ptica, ja que estan formats per un menor nombre d\'elements, fet pel qual s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s compactes. Una altra caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s lluminosos.\n_START_SECTION_\nObjectiu gran angular\n_START_PARAGRAPH_\nObjectiu l\'angle de visi\xc3\xb3 del qual \xc3\xa9s major al de l\'objectiu normal (generalment entre 60 i 180\xc2\xb0). \xc3\x89s l\'objectiu que cobreix les focals inferiors a la estandar. En particular a partir de 35 mm cap avall, encara que perqu\xc3\xa8 es digui realment gran angular necessitar\xc3\xa0 28mm o menys. N\'hi ha tant fixos com amb zoom, sent aquests molt interessants sobretot en el rang 16-28 mm que podr\xc3\xadem anomenar super gran angular, que no \xc3\xa9s normal cobrir amb cap altre tipus d\'objectiu.Com m\xc3\xa9s angular sigui un objectiu \xc3\xa9s normal que resulti m\xc3\xa9s car, donada la complexitat de la seva construcci\xc3\xb3. _NEWLINE_S\'utilitzaran per als pl\xc3\xa0nols generals on ens sigui necessari abastar un gran angle de visi\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, el gran angular ens permet abastar paisatges grandiosos, interiors amplis o grups de gent (o fotografiar llocs petits que un objectiu est\xc3\xa0ndard no agafa). A m\xc3\xa9s amb els m\xc3\xa9s extrems s\'aconsegueixen efectes molt espectaculars amb gaireb\xc3\xa9 tot l\'enquadrament en focus, ja que tenen molta profunditat de camp. Solen distorsionar la imatge fent corbes les l\xc3\xadnies rectes. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 existeix l\'obejctiu super gran angular.\n_START_SECTION_\nObjectiu normal\n_START_PARAGRAPH_\nHabitualment, les c\xc3\xa0meres solen anar equipades amb un objectiu normal. En 35 mm, les longituds focals que ens donen un angle de visi\xc3\xb3 similar al de la vista n\xc3\xadtida de l\'ull van de 40 a 55 mm (t\xc3\xadpicament, 50 mm). Aix\xc3\xb2 implica que els objectes ocupen en la imatge un espai angular igual al que ocupen en el nostre camp de visi\xc3\xb3; la representaci\xc3\xb3 de les tres dimensions de l\'espai (perspectiva), tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s similar. Si\xc2\xa0mirem\xc2\xa0pel visor d\'una reflex\xc2\xa0amb un objectiu normal, i al mateix temps obrim l\'altre ull, la impressi\xc3\xb3 que ens d\xc3\xb3na la imatge del visor \xc3\xa9s com si mir\xc3\xa9ssim per una finestra, per una obertura rectangular que ens delimita una porci\xc3\xb3 del nostre camp visual total. Dins d\'aquest camp, els objectes apareixen de la mateixa mida que a simple vista._NEWLINE_L\'objectiu normal ens ofereix una versi\xc3\xb3 de l\'escena\xc2\xa0tal com\xc2\xa0ens apareixia realment, amb una perspectiva natural i sense que els objectes apareguin redu\xc3\xafts o ampliats. Es\xc2\xa0tracta d\'un objectiu gaireb\xc3\xa9 imprescindible, f\xc3\xa0cil d\'utilitzar, el m\xc3\xa9s barat i gaireb\xc3\xa9 sempre disponible en diverses lluminositats i preus. Per aquestes raons \xc3\xa9s l\'objectiu m\xc3\xa9s utilitzat._NEWLINE_Amb un angle d\'entre 40 i 65\xc2\xb0, la seva utilitat se centra en la representaci\xc3\xb3 d\'escenes sense c\xc3\xa0rrega dram\xc3\xa0tica. La seva profunditat de camp \xc3\xa9s moderada. No sol presentar-se distorsi\xc3\xb3 de la imatge com en els angulars, conservant-se la perspectiva original. A m\xc3\xa9s, aquests objectius solen tenir una gran lluminositat.\n_START_SECTION_\nObjectius zoom\n_START_PARAGRAPH_\nEl zoom \xc3\xa9s un objectiu de dist\xc3\xa0ncia focal variable amb un sistema d\'ajust continu que ens ofereixen la possibilitat de triar qualsevol valor intermedi. Incorporen dos controls, un per seleccionar la dist\xc3\xa0ncia focal desitjada i un altre per enfocar la imatge. En el cas dels objectius autofocus nom\xc3\xa9s tenen un control._NEWLINE_Destaquen per la seva comoditat, ja que eviten el canvi d\'objectius de dist\xc3\xa0ncies focals fixes (angulars, normals i teleobjetius) i constitueixen una alternativa econ\xc3\xb2mica a un joc de diversos objectius de longitud focal fixa. A m\xc3\xa9s, alguns d\'aquests zooms ofereixen la possibilitat de realitzar macro en algunes de les seves dist\xc3\xa0ncies focals m\xc3\xa9s curtes. D\'altra banda, el treball resulta m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid i l\'enquadrament m\xc3\xa9s prec\xc3\xads, sense necessitat d\'acostar-se o allunyar-se del motiu. Nom\xc3\xa9s amb dos objectius d\'aquest tipus, un teleobjectiu i un altre d\'est\xc3\xa0ndard, ja disposem d\'un bon equip per fotografiar qualsevol tema._NEWLINE_Com contrapartida, a causa de la seva construcci\xc3\xb3, solen ser menys lluminosos que els objectius equivalents de focal fixa.Les dist\xc3\xa0ncies focals llargues tenen poca profunditat de camp i s\xc3\xb3n sensibles a les vibracions que puguem produir en subjectar-ho. Generalment aquestes \xc3\xb2ptiques pesen m\xc3\xa9s i s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans que les convencionals, a causa del nombre m\xc3\xa9s gran de lents que cont\xc3\xa9 el seu interior.\n_START_SECTION_\nObjectius macro\n_START_PARAGRAPH_\nEl macro \xc3\xa9s aquell objectiu que permet fotografiar all\xc3\xb2 m\xc3\xa9s diminut per poder-ho ampliar de tal manera que es pot apreciar un gra de sorra a la fotografia. Permeten, per tant, l\'enfocament a molt curta dist\xc3\xa0ncia \xc3\x89s, precisament, caracter\xc3\xadstic de la fotografia d\xe2\x80\x99insectes, naturalesa de prop i de tot all\xc3\xb2 que es vol veure al m\xc3\xa9s petit detall. T\xc3\xa9 poca profunditat de camp per\xc3\xb2 el gran avantatge \xc3\xa9s que permet disparar fins i tot a 1cm de dist\xc3\xa0ncia, quan amb el normal no deixa disparar. Les fotografies amb aquest objectiu tenen molta llum. _NEWLINE_En general, s\xc3\xb3n objectius dissenyats espec\xc3\xadficament per a tal fi, gaireb\xc3\xa9 sempre amb\xc2\xa0longitud focal\xc2\xa0compresa entre normal i\xc2\xa0teleobjectiu. Estan minuciosament corregits per treballar a curtes dist\xc3\xa0ncies, el que els fa en general costosos.\n_START_SECTION_\nObjectiu ull de peix\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un angular extremadament ampli, arribant fins als 180\xc2\xb0. Proporcionen una profunditat de camp extrema, i les imatges es veuen corbes com si estiguessin reflectides en una esfera. L\'ull de peix \xc3\xa9s un artifici \xc3\xb2ptic i no t\xc3\xa9 res a veure amb la seva focal, ja que un objectiu real mai podria arribar a aquest angle. La imatge que genera un ull de peix surt molt distorsionada i es pot aprofitar per a efectes sorprenents. Solen ser de focal fixa._NEWLINE_Les focals considerades ull de peix van des dels 8 mm fins als 15 mm. Generalment els lents entre 8 i 10 mm produeixen imatges circulars en c\xc3\xa0meres full frame, i els que es troben a prop dels 15 mm poden cobrir tot el sensor.'