b'\n_START_ARTICLE_\nNaturalisme pedag\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\nEl Naturalisme pedag\xc3\xb2gic tamb\xc3\xa9 conegut com a educaci\xc3\xb3 natural, \xc3\xa9s un corrent que impulsa les primeres idees contempor\xc3\xa0nies sobre l\'educaci\xc3\xb3, aquestes neixen com a resposta als plantejaments del Renaixement, la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 i la Revoluci\xc3\xb3 Francesa. Aquest corrent va ser ben vist a\xc2\xa0Europa, els EUA\xc2\xa0i Am\xc3\xa8rica del\xc2\xa0Surd, lloc on van\xc2\xa0ser les arrels pel desenvolupament de l\'Escola Nova, les principals caracter\xc3\xadstiques d\'aquestes s\xc3\xb3n: la llibertat de l\'infant, l\'autoactivitat, el la\xc3\xafcisme i la coeducaci\xc3\xb3 (Luque, 2006)._NEWLINE_La principal base del naturalisme pedag\xc3\xb2gic \xc3\xa9s el pensament que l\xe2\x80\x99home \xc3\xa9s bo per naturalesa. Des del punt de vista educatiu el mestre ha d\xe2\x80\x99intentar intervenir el m\xc3\xadnim possible en l\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99infant, ja que d\xe2\x80\x99aquesta manera el nen/a mostrar\xc3\xa0 de forma natural els seus interessos. En definitiva l\xe2\x80\x99experimentaci\xc3\xb3, l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 dels infants per sobre de la paraula i el contacte amb la natura s\xc3\xb3n punts claus en l\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 dels infants. (Ch\xc3\xa1vez, Deler & Su\xc3\xa1rez, 2009)._NEWLINE_No va ser fins despr\xc3\xa9s de la setmana tr\xc3\xa0gica, al voltant de l\xe2\x80\x99any 1902, quan Catalunya va introduir les aportacions educatives del naturalisme pedag\xc3\xb2gic a l\xe2\x80\x99escola catalana (Gonzalez, 1991). _NEWLINE_Els principals precursors d\xe2\x80\x99aquest corrent educatiu s\xc3\xb3n:Jean-Jacques\xc2\xa0Rosseau,\xc2\xa0Johann Heinrich Pestalozzi,\xc2\xa0Friedrich Fr\xc3\xb6bel\xc2\xa0i\xc2\xa0Johann Friedrich\xc2\xa0Herbart.\n_START_SECTION_\nJean-Jacques Rousseau\n_START_PARAGRAPH_\nJean\xc2\xa0Jacques Rousseau va\xc2\xa0n\xc3\xa9ixer\xc2\xa0a\xc2\xa0Ginegra\xc2\xa0l\'any 1712 i va morir l\'any 1778 a\xc2\xa0Ermenonville\xc2\xa0a l\'edat de 66 anys. Va ser escriptor, m\xc3\xbasic i fil\xc3\xb2sof franc\xc3\xa9s. \xc3\x89s considerat el principal precursor del naturalisme pedag\xc3\xb2gic._NEWLINE_Fill d\'una humil fam\xc3\xadlia, el seu pare era rellotger i la seva mare va morir quan ell va n\xc3\xa9ixer. Quan tenia deu anys va anar viure amb el seu tiet, ja que el seu pare va haver de marxar del pa\xc3\xads per problemes judicials, per\xc3\xb2 no va ser fins als setze anys que sota la tutela de\xc2\xa0Madame\xc2\xa0de\xc2\xa0Warens\xc2\xa0va comen\xc3\xa7ar a estudiar llat\xc3\xad i m\xc3\xbasica. Posteriorment va continuar els seus estudis en diferents disciplines com la hist\xc3\xb2ria, la literatura, la filosofia, les matem\xc3\xa0tiques, l\'astronomia, la f\xc3\xadsica i la hist\xc3\xb2ria natural. A causa de les seves \xc3\xbaltimes obres va ser desterrat de\xc2\xa0Fran\xc3\xa7a, ja que\xc2\xa0aquestes aportaven noves idees en el m\xc3\xb3n de l\'educaci\xc3\xb3 i la visi\xc3\xb3 de l\'home vers la societat. Anys m\xc3\xa9s tard\xc2\xa0el 1778, va tornar a Fran\xc3\xa7a, m\xc3\xa9s concretament a\xc2\xa0Ermenonville, lloc on va residir a casa de Ren\xc3\xa9 de\xc2\xa0Giraldin\xc2\xa0(el seu \xc3\xbaltim alumne). Finalment, aquell any va morir (Vilafranca, 2012, p.37-39)._NEWLINE_Les aportacions de l\'autor vers l\'educaci\xc3\xb3 van suposar un nou enfocament en el m\xc3\xb3n de la teoria del coneixement. Segons Rousseau l\'educaci\xc3\xb3 no ha d\'alterar les lleis del creixement natural de les persones (Rousseau, 2011). Influenciat per Thomas Hobbes i John Locke, Rosseau aporta nous pensaments a l\'hora d\'entendre a les persones. Partint de la idea principal en qu\xc3\xa8 la llibertat i els interessos de cada persona no s\'han de veure influenciats per la societat, Rosseau exposa en el seu llibre Emili que l\'home \xc3\xa9s bo per naturalesa per\xc3\xb2 \xc3\xa9s la societat qui el corromp (Cordero, 2005).\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nJean Jacques Rousseau va escriure un total de 27 llibres entre els anys 1742 i 1781, dels quals es destaquen tres situats en el corrent del naturalisme pedag\xc3\xb2gic.\n_START_SECTION_\nJulie ou la Nouvelle H\xc3\xa9lo\xc3\xafse (J\xc3\xbalia o la nova Eloisa), 1761\n_START_PARAGRAPH_\nNovel\xc2\xb7la rom\xc3\xa0ntica publicada l\'any 1761, escrita per Rosseau quan va estar invitat a Chevrette, el nord de Par\xc3\xads, per madame d\'\xc3\x89pinay. L\'obra parla sobre l\'amor impossible de J\xc3\xbalia d\'\xc3\x89tange i el seu mestre de nivell socioecon\xc3\xb2mic baix._NEWLINE_El llibre est\xc3\xa0 format per un prefaci i sis parts on es mostren una s\xc3\xa8rie de cartes entre dos amants on es relata el seu amor. Tot i ser una novel\xc2\xb7la de car\xc3\xa0cter rom\xc3\xa0ntic trobem un rerefons de car\xc3\xa0cter did\xc3\xa0ctic i filos\xc3\xb2fic (Rousseau, 1836).\n_START_SECTION_\nDu contrat social, ou principes du droit politique (El contracte social), 1762\n_START_PARAGRAPH_\nObra  principal de Rousseau dividida en quatre llibres. L\'autor aporta el seu punt de vista sobre la filosofia pol\xc3\xadtica de la societat. Parla sobre la igualtat i llibertat de totes les persones dins l\'estat. En definitiva Jean Jacques Rousseau proposa un contracte social (entre les persones i la societat) per tal de crear un bon clima de conviv\xc3\xa8ncia. Es diu que aquest llibre fou un dels molts incitadors de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa per les seves idees pol\xc3\xadtiques (Rousseau, 2004).\n_START_SECTION_\nFriedrich Wilhelm August Fr\xc3\xb6bel\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Wilhelm August Fr\xc3\xb6bel, m\xc3\xa9s conegut\xc2\xa0com a\xc2\xa0Fr\xc3\xb6bel, va\xc2\xa0n\xc3\xa9ixer\xc2\xa0a\xc2\xa0Thuringia\xc2\xa0el 21 d\'abril de 1782 i va morir a\xc2\xa0Mariental\xc2\xa0el 21 de juny de 1852. Va ser un pedagog alemany creador del terme jard\xc3\xad d\'inf\xc3\xa0ncia\xc2\xa0o com ell ho anomenava "kindergarten"(Best, 2016)._NEWLINE_Fill d\'una humil fam\xc3\xadlia, el seu pare era clergue i la seva mare va morir quan ell tenia nou mesos. L\'any 1792, a l\'edat de deu anys va anar a viure amb el seu tiet, qui li va proporcionar l\'oportunitat d\'estudiar anys m\xc3\xa9s tard\xc2\xa0matem\xc3\xa0tiques\xc2\xa0i\xc2\xa0bot\xc3\xa0nica. No va ser fins anys m\xc3\xa9s tard, el 1805, que es va\xc2\xa0interessar\xc2\xa0per la rama de magisteri. Influenciat per\xc2\xa0Pestalozzi, amb qui va treballar, va desenvolupar la seva\xc2\xa0pr\xc3\xb2pia\xc2\xa0teoria educativa sobre la  llar d\'infants (Curtis, 2017)._NEWLINE_Fro\xc3\xabbel va ser el creador del terme "kindergarten": ell creia que les mares eren les \xc3\xbaniques persones competents capaces d\'ensenyar als seus fills els valors i la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia durant els 7 primers anys de vida; per\xc3\xb2, durant els anys, va comprendre que cap mare tindria la suficient resist\xc3\xa8ncia per poder ensenyar totes aquestes coses per tal que es pugui fer just\xc3\xadcia a les seves naturaleses, aix\xc3\xad que va pensar que necessitaven un suport: d\'aqu\xc3\xad va sorgir el "kindergarten" l\'any 1939, idea en la qual proposava que una dona, estigu\xc3\xa9s cuidant a diferents nens durant 3 hores cada dia, fins que aquests tinguessin 7 anys, edat suficient per poder ser enviats a l\'escola (Fro\xc3\xabbel, 1885).\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nLes obres m\xc3\xa9s importants de Fro\xc3\xabbel s\xc3\xb3n:\n_START_SECTION_\nDie Menschenerziehun (L\'educaci\xc3\xb3 de l\'home), 1826\n_START_PARAGRAPH_\nEs va publicar l\'any 1826 convertint-se en una obra que continua vigent en els aspectes m\xc3\xa9s importants que impliquen a l\'educaci\xc3\xb3. Aquest llibre defineix el joc com una prova intel\xc2\xb7ligent de l\'home durant la inf\xc3\xa0ncia. Origina el goig, la llibertat, la satisfacci\xc3\xb3, la pau amb si mateix i amb els altres i la pau amb el m\xc3\xb3n, el joc \xc3\xa9s, l\'origen dels majors b\xc3\xa9ns. No s\'ha de veure el joc com un entreteniment, sin\xc3\xb3 com una activitat  significativa, \xc3\xa9s a dir, que aporta coneixements. (Cuellar, 2005).\n_START_SECTION_\nMutter- und Koselieder (Cants i car\xc3\xadcies maternals), 1843\n_START_PARAGRAPH_\nFro\xc3\xabbel donava especial import\xc3\xa0ncia a la relaci\xc3\xb3 entre mare i fill, \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que va crear aquest llibre. \xc3\x89s un recull de poesies, jocs educatius i can\xc3\xa7ons dirigits a les mares amb instruccions pedag\xc3\xb2giques. La finalitat d\'aquesta obra \xc3\xa9s estimular els sentits dels infants en els primers mesos de vida (Bernardini & Soto, 2003).\n_START_SECTION_\nJohann Heinrich Pestalozzi\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Heinrich Pestalozzi va n\xc3\xa9ixer a Zuric (Su\xc3\xafssa), el 12 de gener de 1746 i va morir el 17 de febrer de 1827 a Brugg (Su\xc3\xafssa). Als 5 anys el seu pare va morir i es va quedar a c\xc3\xa0rrec de la seva mare, que va influenciar que la seva educaci\xc3\xb3 fos totalment maternal i femenina. Va estudiar humanitats en l\'escola Collegium Carolinum fins a l\'any 1765, i va ser influenciar pel seu professor Bodmer, un home d\'idees democr\xc3\xa0tiques (P\xc3\xa9rez, 2006)._NEWLINE_Per a Pestalozzi la influ\xc3\xa8ncia maternal va ser primordial, \xc3\xa9s aleshores quan va introduir una nova forma de veure l\'educaci\xc3\xb3 infantil des d\'un punt de vista femen\xc3\xad i maternal (Horlacher, 2011). Per tal de desenvolupar i que les persones apliquessin la seva teoria, Pestalozzi va publicar l\'any 1801 un llibre anomenat "Wie Gertrud ihre Kinder lehrt" (Com Gertrudis educa els seus fills), on parla de la seva teoria educativa, psicol\xc3\xb2gica i did\xc3\xa0ctica, el concepte d\'educaci\xc3\xb3 popular i els mitjans que s\'han de fer servir per a educar (Pestalozzi, 2009). Per tal d\'apropar els seus pensaments i la seva teoria a tothom, Pestalozzi va fundar els seus instituts en Burgdof, M\xc3\xbcnchenbuchsee i Yverdon i va promoure la publicaci\xc3\xb3 de diferents manuals d\xe2\x80\x99ensenyament (Horlacher, 2011).\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nLes obres m\xc3\xa9s significatives de Johann Heinrich Pestalozzi relacionades amb el naturalisme s\xc3\xb3n:\n_START_SECTION_\nDie Abendstunde eines Einsiedlers (La vetllada d\'un solitari. I altres escrits), 1780\n_START_PARAGRAPH_\nObra influenciada pels escriptors m\xc3\xa9s reconeguts del segle de les llums. Pestalozzi, influenciat per Rousseau, en aquest llibre expressa la seva filosofia i els seus principis educatius, que temps m\xc3\xa9s tard haurien de ser utilitzats per l\'autor en institucions mod\xc3\xa8liques, i propostes com un medi de regenerar la societat. Pestalozzi parla d\'un nou model d\'educaci\xc3\xb3 (humanista), el qual combina els valors individuals de les persones amb els interessos de la societat, i els ideals de llibertat amb els de just\xc3\xadcia, tot en un sistema educatiu basat en la psicologia dels educands i en un proc\xc3\xa9s natural d\'aprenentatge. \xc3\x89s important ressaltar el paper que d\xc3\xb3na Pestalozzi a les dones com a primeres, principals i/o en molts casos \xc3\xbaniques educadores (Pestalozzi, 2001).\n_START_SECTION_\nWie Gertrud ihre Kinder lehrt (Com Gertrudis educa els fills), 1801\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta va ser l\'obra m\xc3\xa9s rellevant sobre l\'educaci\xc3\xb3 que va escriure Pestalozzi. Va ser escrit l\'any 1801 quan exercia de mestre a Burgdof. En aquest llibre l\'autor explica els fonaments del seu sistema educatiu, innovador per l\'\xc3\xa8poca. En ell es mostren les investigacions que va fer per tal de dur l\'educaci\xc3\xb3 a un \xc3\xa0mbit m\xc3\xa9s globalitzador on l\'infant sigui el participant principal de la seva educaci\xc3\xb3._NEWLINE_Obra escrita per catorze cartes dirigides al seu amic Heinrich Gessner.(Pestalozzi, 2009)\n_START_SECTION_\nBriefe zur fr\xc3\xbchkindlichen Bildung (Cartes sobre educaci\xc3\xb3 infantil), 1819\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest llibre Pestalozzi explica les seves idees pedag\xc3\xb2giques. \xc3\x89s una obra de s\xc3\xadntesi realitzada amb el prop\xc3\xb2sit de concedir una visi\xc3\xb3 ordenada i completa del seu pensament i de les seves experi\xc3\xa8ncies en les feines i la t\xc3\xa8cnica de l\'escola. Mitjan\xc3\xa7ant aquesta obra podem tenir un coneixement directe de Pestalozzi gr\xc3\xa0cies als seus propis relats. Comen\xc3\xa7a explicant el paper clau que desenvolupa la mare en l\'educaci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica de l\'infant. Un tractat que parla des del principi fins al final de la pedagogia que s\'aplica a l\'edat preescolar i a l\'ensenyament primari. (Pestalozzi, 1988).\n_START_SECTION_\nSchwanengesang (El cant del cigne), 1826\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s l\'\xc3\xbaltima obra que va escriure Pestalozzi un any abans de morir. Es considera un testament pedag\xc3\xb2gic, en el qual a part de moltes dades biogr\xc3\xa0fiques, fa un resum de tota la seva teoria pedag\xc3\xb2gica. Ens parla de dues parts de filosofia pedag\xc3\xb2gica, a la qual Pestalozzi nomena "la idea d\'educaci\xc3\xb3 elemental" o sistema pedag\xc3\xb2gic propi. Els principals aspectes s\xc3\xb3n: import\xc3\xa0ncia de la mare i la llar en l\'educaci\xc3\xb3 de l\'infant, principi del desenvolupament natural i harm\xc3\xb2nic, formaci\xc3\xb3 del llenguatge, educaci\xc3\xb3 moral, educaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica i l\'educaci\xc3\xb3 intel\xc2\xb7lectual. (Pestalozzi, 2003)\n_START_SECTION_\nJohann Fiedrich Herbart\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Fiedrich Herbart va n\xc3\xa9ixer a Oldenburg (Alemanya), el 4 de maig de 1776 i va morir l\'11 d\'agost de 1841 a Gotinga (Alemanya). La mare provenia d\'una fam\xc3\xadlia de classe mitjana, filla d\'un metge; el pare era funcionari del govern m\xc3\xa9s concretament conseller de just\xc3\xadcia. Tot i el seu bon nivell sociocultural, Herbart va tenir una inf\xc3\xa0ncia dif\xc3\xadcil a causa de la separaci\xc3\xb3 dels seus pares i posteriorment l\'abandonament familiar del pare. No va ser fins als 12 anys quan va assistir a l\'escola de forma oficial. Anteriorment rebia classes particulars a casa, ja que va ser la mare l\'encarregada de la seva educaci\xc3\xb3 amb l\'ajuda d\'un tutor especialitzat. L\'any 1794 va ingressar, junt amb la seva mare, a la Universitat de Jena (universitat amb influ\xc3\xa8ncia Kantiana) on va estudiar Filosofia. Gr\xc3\xa0cies al doctorat realitzat l\'any 1802 va exercir durant 7 anys com a professor a la Universitat de G\xc3\xb6ttingen. L\'any 1809 a K\xc3\xb6nigsberg (Pr\xc3\xbassia) va fundar la seva pr\xc3\xb2pia escola a casa seva anomenada "Escola Experimental" lloc on impartia seminaris de pedagogia per a la preparaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica de futurs mestres. Finalment el 1833 va tornar a Gotinga, lloc on va morir 8 anys despr\xc3\xa9s (Montserrat i Vallv\xc3\xa8, 2012).\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nLes principals obres de Johann Fiedrich Herbart s\xc3\xb3n (Hilgenheger, 1993):\n_START_SECTION_\nAllgemeine Pedagogik (Pedagogia general derivada del fi de l\'educaci\xc3\xb3), 1806\n_START_PARAGRAPH_\nAssaig escrit per Herbart on tracta l\'educaci\xc3\xb3 amb un punt de vista filos\xc3\xb2fic. Dividit en tres llibres on la finalitat d\'aquests \xc3\xa9s mostrar la import\xc3\xa0ncia de la formaci\xc3\xb3 de les persones(Herbart, 2014).\n_START_SECTION_\nUmriss paedagogischer Vorlesungen (Esb\xc3\xb3s per a un curs de pedagogia), 1835\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquesta obra l\'autor, parla sobre el m\xc3\xa8tode d\'educaci\xc3\xb3, q\xc3\xbcestions \xc3\xa8tiques i psicol\xc3\xb2giques de la societat i tamb\xc3\xa9 ens mostra els obstacles de l\'educaci\xc3\xb3 i els medis per dur-la a terme. Ofereix una visi\xc3\xb3 global de la pedagogia des del punt de vista cient\xc3\xadfic (Fermoso, Capella & Collom, 2007).\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nActualment es pot dir que Rousseau, Pestalozzi, Fr\xc3\xb6ebel i Herbart s\xc3\xb3n els predecessors de l\'Escola Nova. Gr\xc3\xa0cies a totes les seves aportacions educatives avui dia l\'educaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una manera de transformar a les persones, d\'ajudar-les i guiar-les._NEWLINE_Per exemple gr\xc3\xa0cies a Rousseau actualment l\'educaci\xc3\xb3 tracta d\'ajudar als seus alumnes mitjan\xc3\xa7ant la resoluci\xc3\xb3 de problemes. D\'aquesta manera poden adquirir i desenvolupar les seves compet\xc3\xa8ncies personals, intrapersonals i l\'autonomia de cara a un futur (Sierra & P\xc3\xa9rez, 2015)._NEWLINE_Cap al segle XIX van comen\xc3\xa7ar a implementar l\'arquitectura ideada per Fr\xc3\xb6ebel a les llars d\'infants, introduint els horts, cabanyes i animals vius. Actualment ha ressorgit aquesta idea d\'apropar la natura als infants mitjan\xc3\xa7ant els horts i els animals vius. Aix\xc3\xad afavoreixen l\'autonomia, el contacte amb el m\xc3\xb3n exterior i la responsabilitat (Lahoz, 1991)._NEWLINE_Finalment esmentar l\'apropament de la fam\xc3\xadlia a l\'educaci\xc3\xb3 dels infants gr\xc3\xa0cies a les aportacions de la pedagogia de Pestalozzi i Fr\xc3\xb6ebel (Vicen, 1998).'