b'\n_START_ARTICLE_\nArquebisbat de Santiago de Xile\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arxidi\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n 36 municipis de la Regi\xc3\xb3 Metropolitana de Santiago: Colina, Til-til, Lampa, Quilicura, Huechuraba, Renca, Conchal\xc3\xad, Independencia, Recoleta, Lo Barnechea, Vitacura, Las Condes, Providencia, La Reina, \xc3\x91u\xc3\xb1oa, Macul, Pe\xc3\xb1alol\xc3\xa9n, La Florida, Puente Alto, San Ram\xc3\xb3n, La Cisterna, La Granja, Lo Espejo, San Miguel, San Joaqu\xc3\xadn, Pedro Aguirre Cerda, Santiago, Cerrillos, Maip\xc3\xba, Estaci\xc3\xb3n Central, Pudahuel, Lo Prado, Quinta Normal, Cerro Navia i parts dels municipis de La Pintana i El Bosque._NEWLINE_El territori limita al nord amb les di\xc3\xb2cesis de Valpara\xc3\xadso i San Felipe, mentre que per l\'oest amb les de Valpara\xc3\xadso i Melipilla, a l\'est amb l\'arquebisbat de Mendoza (Argentina) i al sud amb les de San Bernardo i de Rancagua._NEWLINE_La seu arxiepiscopal \xc3\xa9s la ciutat de Santiago de Xile, on es troba la catedral de Sant Jaume._NEWLINE_El territori s\'est\xc3\xa9n sobre 9.132\xc2\xa0km\xc2\xb2, i est\xc3\xa0 dividit en 213 parr\xc3\xb2quies.\n_START_SECTION_\nL\'Esgl\xc3\xa9sia de Santiago i l\'adveniment de la Rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de maig de 1806 ced\xc3\xad part del seu territori per tal que s\'erig\xc3\xads la di\xc3\xb2cesi de Salta (avui arxidi\xc3\xb2cesi)._NEWLINE_Amb l\'adveniment de la independ\xc3\xa8ncia, d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 de 1810 en endavant, els grups patriotes entraren en conflicte amb l\'Esgl\xc3\xa9sia, donada la lleialtat d\'aquesta vers la Corona espanyola. Llevat d\'alguns exemples destacats, com fra Camilo Henr\xc3\xadquez, la gran majoria del clergat don\xc3\xa0 suport la causa reialista. Entre ells estava el bisbe Jos\xc3\xa9 Santiago Rodr\xc3\xadguez Zorrilla, qui hagu\xc3\xa9 de marxar a l\'exili despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria de la causa patri\xc3\xb2tica a la batalla de Chacabuco._NEWLINE_El 1812 es publica el primer diari, "La Aurora de Chile", dirigit per fra Camilo Henr\xc3\xadquez._NEWLINE_La Santa Seu, en conson\xc3\xa0ncia amb Espanya, decid\xc3\xad no nomenar un nou bisbe fins a la mort de cadascun dels titulars exiliats, tal com succe\xc3\xad a la resta de l\'Am\xc3\xa8rica Llatina, de manera que la principal seu xilena va romandre vacant fins al 1832. Aquell any s\'establiren vincles formals entre la nova rep\xc3\xbablica i el Vatic\xc3\xa0, amb el nomenament de Manuel Vicu\xc3\xb1a Larra\xc3\xadn com a bisbe titular de la seu. Aquesta renovaci\xc3\xb3 comport\xc3\xa0 el restabliment del Seminari, amb la conseg\xc3\xbcent educaci\xc3\xb3 d\'un nou clergat local. El mateix bisbe fund\xc3\xa0 el diari "La Revista Cat\xc3\xb3lica", que don\xc3\xa0 suport a les pretensions del govern de Xile de mantenir el patrocini de la di\xc3\xb2cesi de Xile, preservant el dret de presentaci\xc3\xb3 de bisbes que havia estat pr\xc3\xa8viament concedit al Rei d\'Espanya._NEWLINE_El 23 de juny de 1840 el Papa Gregori XVI exped\xc3\xad la butlla per la qual s\'elev\xc3\xa0 a arquebisbat la seu de Santiago, sent el seu primer arquebisbe Vicunya Larra\xc3\xadn. L\'1 de juliol de 1840 cedi territori per tal que s\'erig\xc3\xads la di\xc3\xb2cesi de La Serena (avui arquebisbat). A la mort d\'aquest darrer en 1848, fa ser designat Rafael Valdivieso. El 1859 l\'arquebisbe realitz\xc3\xa0 la visita ad limina i el 1869 particip\xc3\xa0 en el Concili Vatic\xc3\xa0 I. El 2 de novembre de 1872 cedi territori per tal que s\'erig\xc3\xads la missi\xc3\xb3 sui iuris de Valpara\xc3\xadso (avui di\xc3\xb2cesi);_NEWLINE_En morir Valdivieso va haver un llarg per\xc3\xadode de seu vacant fins al 1886, quan va ser designat Mariano Casanova, qui fund\xc3\xa0 la Universitat Cat\xc3\xb2lica de Xile el 21 de juny de 1880, aix\xc3\xad com el Santuari de la Immaculada Concepci\xc3\xb3 al cim del puig San Cristobal.\n_START_SECTION_\nSegles XX i XXI\n_START_PARAGRAPH_\nEn iniciar-se el segle\xc2\xa0xx, la di\xc3\xb2cesi va ser desmembrada en dues ocasions: el 1913 per tal que s\'erig\xc3\xads la missi\xc3\xb3 sui iuris de Talca (avui di\xc3\xb2cesi); i el 18 d\'octubre de 1925 perqu\xc3\xa8 es creessin els bisbats de bisbat de Rancagua i de San Felipe._NEWLINE_El nou segle port\xc3\xa0 nous desafiaments a l\'Esgl\xc3\xa9sia xilena, car en dictar-se la Constituci\xc3\xb3 de 1925, s\'establ\xc3\xad la separaci\xc3\xb3 entre l\'Esgl\xc3\xa9sia i l\'Estat. Va ser l\'arquebisbe Crescente Err\xc3\xa1zuriz Valdivieso (nomenat el 1918) qui va haver de fer front a aquesta situaci\xc3\xb3. El 1939 va ser nomenat Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Caro Rodr\xc3\xadguez, qui seria el primer arquebisbe xil\xc3\xa8 creat cardenal. Durant el govern del cardenal Caro una gran quantitat de missioners van arribar per col\xc2\xb7laborar en el treball de les parr\xc3\xb2quies. El 1945 el jesu\xc3\xafta cre\xc3\xa0 el "Hogar de Cristo", mentre que Alfredo Ruiz-Tagle organitz\xc3\xa0 la Fundaci\xc3\xb3 "Mi Casa". En morir el cardenal Caro el 1959 Emilio Tagle Covarrubias assum\xc3\xad el c\xc3\xa0rrec d\'administrador apost\xc3\xb2lic._NEWLINE_El 1950 la Santa Seu conced\xc3\xad als arquebisbes de Santiago el t\xc3\xadtol de Primat de Xile._NEWLINE_El 24 de juny de 1961, el Papa Joan XXIII nomen\xc3\xa0 arquebisbe a Ra\xc3\xbal Silva Henr\xc3\xadquez, llavors bisbe de Valparaiso, sent creat cardenal l\'any seg\xc3\xbcent. Organitz\xc3\xa0 la Gran Missi\xc3\xb3 de Santiago i el S\xc3\xadnode Arxidioces\xc3\xa0 per tal d\'aplicar les orientacions del Concili Vatic\xc3\xa0 II, al qual particip\xc3\xa0. Durant el seu govern eclesi\xc3\xa0stic impuls\xc3\xa0 la reforma agr\xc3\xa0ria a les terres de l\'Esgl\xc3\xa9sia, mentre que va haver de fer front al govern de Salvador Allende i a la dictadura militar d\'Augusto Pinochet, realitzant una destacada tasca en defensa dels drets humans mitjan\xc3\xa7ant el Comit\xc3\xa8 Pro-Pau i, posteriorment, la Vicaria de la Solidaridad._NEWLINE_El 10 de juny de 1983, el Papa Joan Pau II nomen\xc3\xa0 Juan Francisco Fresno Larra\xc3\xadn, llavors arquebisbe de La Serena com a nou arquebisbe metropolit\xc3\xa0, sent creat cardenal el 1985. El 1987 Xile reb\xc3\xa9 la visita de Joan Pau II, en una extensa visita apost\xc3\xb2lica en la qual elev\xc3\xa0 la monja carmelita Teresa de los Andes al rang de beata en una gran i pol\xc3\xa8mica celebraci\xc3\xb3 realitzada al Parc O\'Higgins._NEWLINE_El 13 de juliol de 1987 cedi territori per tal que s\'erig\xc3\xads el bisbat de San Bernardo._NEWLINE_A l\'abril de 1990 Carlos Oviedo Cavada, llavors arquebisbe d\'Antofagasta, assum\xc3\xad el govern de l\'arxidi\xc3\xb2cesi i va ser creat cardenal al novembre de 1994. Convoc\xc3\xa0 el IX S\xc3\xadnode de Santiago, promulgat el 4 de novembre de 1997. Degut a una greu malaltia pulmonar, renunci\xc3\xa0 al febrer de 1998 i mor\xc3\xad el desembre d\'aquell mateix any. El 4 d\'abril de 1991, cedi territori per tal que s\'erig\xc3\xads el bisbat de Melipilla. Entre febrer i abril d\'aquell any, Sergio Valech Aldunate, bisbe auxiliar de Santiago, assum\xc3\xad el govern inter\xc3\xad de l\'arxidi\xc3\xb2cesi en qualitat d\'administrador apost\xc3\xb2lic. A l\'abril de 1998 va ser nomenat nou arquebisbe metropolit\xc3\xa0 Francisco Javier Err\xc3\xa1zuriz Ossa, qui reb\xc3\xa9 el pal\xc2\xb7li de mans de Joan Pau II el 29 de juny d\'aquell any. Va ser creat cardenal el 21 de febrer de 2001._NEWLINE_El 15 de desembre de 2010, el Papa accept\xc3\xa0 la ren\xc3\xbancia del cardenal Err\xc3\xa1uriz, escollint el salesi\xc3\xa0 Ricardo Ezzati Andrello com a nou arquebisbe de Santiago, prenent possessi\xc3\xb3 de la seu el 15 de gener de 2011.'