b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xb2rum Rom\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nEls or\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nLa vall del F\xc3\xb2rum, pantanosa i insalubre, fou utilitzada entre els segles X i VII aC com a necr\xc3\xb2poli dels primers poblats escampats pels turons dels voltants. No fou fins al 600 aC, per ordre del rei etrusc Tarquini Prisc, que fou drenada gr\xc3\xa0cies a la construcci\xc3\xb3 de la Cloaca Maxima i "pavimentada" amb terra batuda; la pla\xc3\xa7a, de forma rectangular, era origin\xc3\xa0riament on tenia lloc el mercat i on es desenvolupava la vida pol\xc3\xadtica i judicial. Estava situada en un punt central de la ciutat, cap on convergien molts carrers importants, el principal dels quals era la Via Sacra, que baixava del Capitoli fins a l\'Arc de Titus.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode reial\n_START_PARAGRAPH_\nEls monuments arcaics del Comitium, la seu m\xc3\xa9s antiga de l\'activitat pol\xc3\xadtica de Roma, daten de la segona meitat del segle VI aC. El Comici (Comitium) constitu\xc3\xafa un espai orientat ritualment segons els punts cardinals. Al bell mig d\'aquest complex, a l\'anomenat Lapis niger i lligat segons la llegenda al lloc de la mort de R\xc3\xb2mul, es va trobar la inscripci\xc3\xb3 llatina m\xc3\xa9s antiga coneguda fins ara._NEWLINE__NEWLINE_Del mateix segle VI s\xc3\xb3n la R\xc3\xa8gia (resid\xc3\xa8ncia oficial del Pont\xc3\xadfex M\xc3\xa0xim), la C\xc3\xbaria Host\xc3\xadlia, el temple de Janus (en realitat un arc de dues portes que s\'obrien en temps de guerra i romanien tancades en temps de pau) i el temple de Vesta, de planta circular. Les restes actualment visibles d\'aquests edificis, per\xc3\xb2, pertanyen tots a successives reconstruccions.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode republic\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nAl comen\xc3\xa7ament del segle V aC destaca la inauguraci\xc3\xb3 del temple de Saturn, amb la seu annexa de l\'erari (el tresor de Roma), i el temple dels Dioscurs (484), dedicat a C\xc3\xa0stor i P\xc3\xb2l\xc2\xb7lux. Al mateix segle V (l\'any 445) es va esdevenir la consagraci\xc3\xb3 del Lacus Curtius, obra del c\xc3\xb2nsol Gai Curci Fil\xc3\xb3. Al segle IV aC es va construir, a la banda tocant al Capitoli, el temple de la Conc\xc3\xb2rdia, per commemorar l\'acord entre patricis i plebeus, i la tribuna del Comici fou embellida amb els Rostra, els esperons de proa dels vaixells capturats durant la batalla d\'\xc3\x80ntium._NEWLINE_Una nova febre constructora va transformar el F\xc3\xb2rum a partir del segle II aC: Sul\xc2\xb7la va construir a la falda del Capitoli el Tabul\xc3\xa0rium, amb qu\xc3\xa8 el tancament per aquella banda quedava regularitzat, i al voltant de la pla\xc3\xa7a es van aixecar les quatre bas\xc3\xadliques, destinades als afers judicials i als tr\xc3\xa0mits administratius: P\xc3\xb2rcia, Em\xc3\xadlia, Sempr\xc3\xb2nia i Op\xc3\xadmia; d\'aquestes quatre es poden admirar encara les restes de la Bas\xc3\xadlica Em\xc3\xadlia, on podem constatar les seves diverses reconstruccions, mentre que la P\xc3\xb2rcia i la Sempr\xc3\xb2nia foren substitu\xc3\xafdes per la Bas\xc3\xadlica J\xc3\xbalia, constru\xc3\xafda per ordre de Juli C\xc3\xa8sar i acabada en temps d\'August. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, sota el mandat de C\xc3\xa8sar es va produir una transformaci\xc3\xb3 radical de la C\xc3\xbaria J\xc3\xbalia, que en comptes de l\'antiga orientaci\xc3\xb3 ritual segons els punts cardinals va passar a estar orientada segons els eixos del F\xc3\xb2rum de C\xc3\xa8sar contigu. Tamb\xc3\xa9 en aquesta \xc3\xa8poca es va despla\xc3\xa7ar la tribuna dels Rostra cap a la banda del Capitoli.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode imperial\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ordenaci\xc3\xb3 definitiva del F\xc3\xb2rum, que va comen\xc3\xa7ar en temps de C\xc3\xa8sar, es va completar sota l\'emperador August: la pla\xc3\xa7a va aconseguir una certa regularitat amb la construcci\xc3\xb3 de les dues grans bas\xc3\xadliques (l\'Em\xc3\xadlia i la J\xc3\xbalia) sobre els costats llargs, els nous Rostra al costat de la pla\xc3\xa7a que mira al Capitoli i el nou temple del Div\xc3\xad Juli, dedicat per August el 29 aC despr\xc3\xa9s de la mort i la divinitzaci\xc3\xb3 de C\xc3\xa8sar, a l\'altre costat de pla\xc3\xa7a. A aquesta nova fase constructiva es deuen tamb\xc3\xa9 la reconstrucci\xc3\xb3 dels temples dels Dioscurs i de la Conc\xc3\xb2rdia i l\'arc d\'August._NEWLINE__NEWLINE_Al segle I es basteixen el temple de Vespasi\xc3\xa0, vora el de la Conc\xc3\xb2rdia, i l\'arc de Titus, damunt la Via Sacra anant cap al tur\xc3\xb3 de la V\xc3\xa8lia, probablement per ordre de Domici\xc3\xa0. Del segle seg\xc3\xbcent s\xc3\xb3n el temple d\'Anton\xc3\xad i Faustina, m\xc3\xa9s endavant englobat dins l\'esgl\xc3\xa9sia de San Lorenzo in Miranda, i el temple de Venus i Roma, constru\xc3\xaft per Adri\xc3\xa0, mirant cap a la vall del Coliseu. _NEWLINE__NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament del segle III s\'aixeca sobre la Via Sacra l\'arc de Septimi Sever._NEWLINE__NEWLINE_Sota el regnat de Diocleci\xc3\xa0, als nombrosos monuments que devien atapeir l\'\xc3\xa0rea de la pla\xc3\xa7a, s\'hi van afegir cinc columnes sobre altes bases de ma\xc3\xb3, per tal de celebrar la Tetrarquia. Al segle\xc2\xa0iv es va edificar la bas\xc3\xadlica de Maxenci, acabada en temps de Constant\xc3\xad. Segurament sota el mandat de Maxenci tamb\xc3\xa9 es va construir una entrada rodona per al temple de la Pau, que aleshores ja devia estar mig abandonat, per readaptar-lo com a temple dedicat al seu fill, mort prematurament: era l\'anomenat temple de R\xc3\xb2mul. _NEWLINE__NEWLINE_Del 367 \xc3\xa9s el p\xc3\xb2rtic dels D\xc3\xa9us Consents, sota mateix del Capitoli, interessant testimoni de l\'\xc3\xbaltim paganisme, i l\'\xc3\xbaltima reconstrucci\xc3\xb3 del temple de Saturn. _NEWLINE_Al segle V es va prolongar cap al nord la fa\xc3\xa7ana dels Rostra: la part nova es va construir en ma\xc3\xb3 i de manera bastant tosca; encara s\'hi poden veure els forats on s\'inserien els esperons de proa, els rostres. Aquesta restauraci\xc3\xb3 queda testimoniada per una inscripci\xc3\xb3 epigr\xc3\xa0fica, d\'una sola l\xc3\xadnia llarga i amb grans lletres, que diu que el Praefectus Urbi, Ulpi Juni Valent\xc3\xad, sota els emperadors Lle\xc3\xb3 I i Antemi (vers el 470), va restaurar el monument arran d\'una vict\xc3\xb2ria naval sobre els v\xc3\xa0ndals. Per aix\xc3\xb2 de la part nova se\'n diu els "Rostres vand\xc3\xa0lics"._NEWLINE_L\'any 608 es va aixecar al centre de la pla\xc3\xa7a una columna en honor de l\'emperador rom\xc3\xa0 d\'Orient Flavi Focas, que \xc3\xa9s el darrer monument de l\'\xc3\xa8poca antiga bastit al F\xc3\xb2rum.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode medieval i modern\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'edat mitjana, tot i que el record del F\xc3\xb2rum persistia, els seus monuments es van anar enrunant, amb qu\xc3\xa8 ja no se sabia la seva situaci\xc3\xb3 topogr\xc3\xa0fica exacta, o b\xc3\xa9 foren reutilitzats per a noves construccions (els arcs de Titus i de Septimi Sever, per exemple, han arribat a nosaltres en bon estat, ja que foren incorporats a fortificacions medievals, tot i que el primer fou objecte d\'una severa reestructuraci\xc3\xb3 al segle XIX). _NEWLINE_Lentament el F\xc3\xb2rum es va anar cobrint de terra i a l\'\xc3\xa8poca medieval era usat com a camp de pastura per als animals dom\xc3\xa8stics i per sembrar-hi productes agr\xc3\xadcoles. Aleshores era conegut com el Campo Vaccino (o Camp de les Vaques), i entre el Capitoli i el Coliseu nom\xc3\xa9s n\'emergien quatre ru\xc3\xafnes. _NEWLINE_Durant la visita a Roma de l\'emperador Carles, l\'abril del 1536, es va voler oferir al sobir\xc3\xa0 una entrada triomfal i fer-lo passar, a ell i al seu seguici, a trav\xc3\xa9s del F\xc3\xb2rum Rom\xc3\xa0, en bona part enterrat. El tra\xc3\xa7at real de la Via Sacra llavors encara es desconeixia i per tant el recorregut que es va triar per al seguici imperial, un tra\xc3\xa7at rectilini entre l\'arc de Titus i el de Septimi Sever, no es corresponia en absolut amb el recorregut antic de l\'avinguda. _NEWLINE_El F\xc3\xb2rum es va anar redescobrint a partir del segle XVI, a l\'\xc3\xa0rea coneguda encara com el Camp de les Vaques. Durant els segles seg\xc3\xbcents s\'hi van dur a terme diverses campanyes d\'excavacions arqueol\xc3\xb2giques, per\xc3\xb2 no fou fins al comen\xc3\xa7ament del segle XX que se\'n va fer l\'excavaci\xc3\xb3 completa._NEWLINE_A la d\xc3\xa8cada del 1980, per tal de prosseguir les excavacions, es va eliminar la Via della Consolazione, carrer que passava entre la part del darrere del Capitoli i el temple de Saturn.'