b"\n_START_ARTICLE_\nTRAME\n_START_PARAGRAPH_\nTRAME (TRAnsmission of MEssages) va ser la segona xarxa del m\xc3\xb3n similar a Internet en ser emprada en una empresa de serveis, concretament, al sector el\xc3\xa8ctric. Com a la Internet, la tecnologia de base era la commutaci\xc3\xb3 de paquets i va ser desenvolupada per l\xe2\x80\x99empresa el\xc3\xa8ctrica ENHER a Barcelona i desplegada inicialment per la mateixa empresa a Catalunya i l\xe2\x80\x99Arag\xc3\xb3 i, posteriorment, a altres indrets. Es va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar l\xe2\x80\x99any 1974 i els primers nodes o encaminadors es van desplegar l\xe2\x80\x99any 1978. La xarxa ha funcionat fins l\xe2\x80\x99any 2016 (38 anys), \xc3\xb2bviament amb successives actualitzacions i postes al dia tecnol\xc3\xb2giques tan de programari com de maquinari.\n_START_SECTION_\nL'inici\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99any 1974, la commutaci\xc3\xb3 de paquets era una tecnologia coneguda nom\xc3\xa9s en els \xc3\xa0mbits de recerca. _NEWLINE_El concepte es va iniciar l\xe2\x80\x99any 1968 dins del projecte de recerca nord-americ\xc3\xa0 ARPAnet  de l'ag\xc3\xa8ncia americana ARPA (Advanced Research Projects Agency)\xc2\xa0 que cre\xc3\xa0 una xarxa que unia diverses universitats americanes amb objectius de recerca sobre xarxes. En aquells anys, no hi havia oferta comercial ni tan sols gaire informaci\xc3\xb3 sobre la commutaci\xc3\xb3 de paquets de forma que calia fer recerca, innovar i desenvolupar la tecnologia des de zero per poder-la aplicar._NEWLINE_La idea d\xe2\x80\x99aplicar el concepte de commutaci\xc3\xb3 de paquets en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit d\xe2\x80\x99una empresa de serveis, i en concret del sector el\xc3\xa8ctric, va sorgir l\xe2\x80\x99any 1974 quan l'empresa sueca Vattenfall va comen\xc3\xa7ar a crear la seva xarxa TIDAS de commutaci\xc3\xb3 de paquets i va ser seguida per l\xe2\x80\x99empresa el\xc3\xa8ctrica ENHER, que produ\xc3\xafa i distribu\xc3\xafa energia el\xc3\xa8ctrica a Catalunya i part de l\xe2\x80\x99Arag\xc3\xb3, va pensar en telecontrolar  (automatitzar) la seva xarxa el\xc3\xa8ctrica, fins aleshores operada manualment._NEWLINE__NEWLINE_Per a aquest objectiu, l\xe2\x80\x99empresa ENHER es va dotar d\xe2\x80\x99un petit equip de persones per tal de desenvolupar tan la xarxa TRAME com el sistema de Telecontrol o SCADA que seria la seva principal aplicaci\xc3\xb3._NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1978 ja es disposava dels primers quatre encaminadors TRAME i l\xe2\x80\x99any 1980 s'en varen ja desplegar vuit (Veure Figura I) . Aquests primers encaminadors estaven basats en el processador Zilog Z80 i estaven formats per una s\xc3\xa8rie de plaques que controlaven, cadascuna d\xe2\x80\x99elles, fins a quatre\xc2\xa0l\xc3\xadnies de comunicacions. Les plaques estaven connectades a una mem\xc3\xb2ria comuna que els permetia intercanviar i commutar dades i missatges._NEWLINE_El projecte es va desenvolupar junt amb la seva principal aplicaci\xc3\xb3, el projecte de telecontrol SICL (Sistema Integral de Control Local) amb el qual inicialment compartien un maquinari molt semblant._NEWLINE_La capacitat m\xc3\xa0xima dels enlla\xc3\xa7os d\xe2\x80\x99aquella primera xarxa de l\xe2\x80\x99any 1978 era de 9.600 bps, que l\xe2\x80\x99any 1980 era la m\xc3\xa0xima capacitat a que es podia transmetre dades per un canal telef\xc3\xb2nic normalitzat de 4 kHz d\xe2\x80\x99amplada. Aquests canals anal\xc3\xb2gics eren la unitat b\xc3\xa0sica dels sistemes de comunicaci\xc3\xb3 anal\xc3\xb2gics que encara es feien servir aquells anys. La resta d\xe2\x80\x99empreses el\xc3\xa8ctriques feien servir enlla\xc3\xa7os dedicats de 600 bps i els compartien t\xc3\xadpicament entre 10 subestacions el\xc3\xa8ctriques d'alta tensi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEls serveis\n_START_PARAGRAPH_\nEl servei b\xc3\xa0sic prestat per la xarxa TRAME va ser sempre el de telecontrol dels sistema el\xc3\xa8ctric, que permetia l\xe2\x80\x99automatitzaci\xc3\xb3 de la xarxa el\xc3\xa8ctrica d\xe2\x80\x99Alta Tensi\xc3\xb3 i una millor efici\xc3\xa8ncia en la seva gesti\xc3\xb3, fins aleshores fets manualment i a trav\xc3\xa9s de comunicaci\xc3\xb3 telef\xc3\xb2nica entre operadors._NEWLINE_Cada encaminador TRAME tenia associada una o diverses Estacions Remotes de Telecontrol (ERT o RTU en angl\xc3\xa8s) del sistema SICL. Tamb\xc3\xa9 tenia connectades pantalles, i m\xc3\xa9s tard PCs, des d\xe2\x80\x99on s\xe2\x80\x99intercanviaven missatges entre ells i amb els centre de control, en especial el Centre de Control Central (CONCE) localitzat inicialment al Passeig de Gr\xc3\xa0cia, 132 de Barcelona a la coneguda Casa Fuster. Era un predecessor de l\xe2\x80\x99e-mail que despr\xc3\xa9s tan s\xe2\x80\x99ha popularitzat._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant (1990s) Es varen tamb\xc3\xa9 desenvolupar protocols per a integrar-hi part de la Inform\xc3\xa0tica corporativa, sistemes de vigil\xc3\xa0ncia de seguretat patrimonial de l\xe2\x80\x99empresa i altres serveis (X.25, IP)._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es van desenvolupar aplicacions i terminals per a transmissi\xc3\xb3 de veu, sistema que podr\xc3\xadem considerar predecessor dels sistemes actuals tipus Skype, o v\xc3\xaddeo.\n_START_SECTION_\nEls protocols\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99encaminament de la xarxa TRAME, com el de la xarxa de recerca nord-americana ARPA original, es basava en l\xe2\x80\x99algorisme de Bellman-Ford per\xc3\xb2 amb \xc2\xabhoritz\xc3\xb3 partit\xc2\xbb, com a la xarxa sueca TIDAS, la primera en operar en una empresa el\xc3\xa8ctrica, per\xc3\xb2 amb una millora pr\xc3\xb2pia._NEWLINE_Aquest protocol permet\xc2\xa0 trobar camins \xc3\xb2ptims en xarxes mallades de comunicacions per a cada paquet a transmetre, permetent compartir la mateixa xarxa entre m\xc3\xbaltiples serveis. En contraposici\xc3\xb3, la tecnologia tradicional de commutaci\xc3\xb3 de circuits el que feia era establir circuits dedicats per a cada servei o comunicaci\xc3\xb3._NEWLINE_L\xe2\x80\x99adre\xc3\xa7ament dels encaminadors i terminals emprava una sistema propi amb una adre\xc3\xa7a de 16 bits; Seria l\xe2\x80\x99equivalent al conegut Protocol IP (Internet Protocol) versi\xc3\xb3 4 (IPv4), que encara avui fa servir gran part d'internet i que t\xc3\xa9 adreces de 32 bits. _NEWLINE_Cal pensar que l\xe2\x80\x99any 1978 el protocol IP no existia, ja que la versi\xc3\xb3 IPv4 emprada a Internet no es va definir fins l\xe2\x80\x99any 1981 i, de fet, no va arribar al gran p\xc3\xbablic a Espanya fins l\xe2\x80\x99any 1992, any en qu\xc3\xa8 la Internet es va fer disponible en apar\xc3\xa8ixer el primer prove\xc3\xafdor de serveis d'Internet (ISP: Internet Service Provider) a Espanya (Goya Servicios Telem\xc3\xa1ticos) i el 1994 el segon, Servicom, amb m\xc3\xa9s impacte._NEWLINE_El protocols de l\xc3\xadnia eren tamb\xc3\xa9 propietaris i s\xe2\x80\x99anomenaven UCL (Unitat de Control de L\xc3\xadnia), el que unia els encaminadors,\xc2\xa0 i UTR (Uni\xc3\xb3 Trame-Remotes), el que connectava els nodes amb els terminals. Despr\xc3\xa9s es varen anar incorporant altres protocols com l\xe2\x80\x99X.25 i tamb\xc3\xa9 el conegut IP._NEWLINE_Els protocols UCL i UTR es varen dissenyar per oferir la qualitat de servei m\xc3\xa9s elevada que requeria l\xe2\x80\x99aplicaci\xc3\xb3 de telecontrol el\xc3\xa8ctric en termes de disponibilitat i d'integritat de dades, d\xe2\x80\x99acord amb la normativa IEC (International Electrotechnical Commission; IEC-870-5-1 i ANSI C37.1) i que el protocol de mode d\xe2\x80\x99aleshores, l\xe2\x80\x99HDLC, pensat per aplicacions comercials, no oferia._NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 2000 el protocol UTR es va substituir per l'Est\xc3\xa0ndard internacional per a Telecontrol IEC 60870-5-101/104. _NEWLINE_El control de flux inicialment es bas\xc3\xa0 en gestionar 8 prioritats en cues del tipus HOL (Head Of the Line), que era suficient per a Telecontrol, i despr\xc3\xa9s es varen incorporar un protocol extrem a extrem per a alguns fluxos (X.25), un bit d'indicaci\xc3\xb3 de congesti\xc3\xb3 i la gesti\xc3\xb3 dels temps entre paquets d\xe2\x80\x99entrada a la xarxa, aix\xc3\xad com la mesura de la capacitat de l\xe2\x80\x99enlla\xc3\xa7 coll d\xe2\x80\x99ampolla de cada trajecte i la corresponent gesti\xc3\xb3 del flux de cada font\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 de la tecnologia TRAME\n_START_PARAGRAPH_\nPer poder perdurar durant quasi quaranta anys, es va haver de sotmetre a una evoluci\xc3\xb3 intensa. B\xc3\xa0sicament hi van haver quatre generacions TRAME que es descriuen a continuaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nProgramari\n_START_PARAGRAPH_\nDesenvolupat a ENHER i DIMAT S.A. (www.communications.ziv.es)\n_START_SECTION_\nTRAME+\n_START_PARAGRAPH_\nEs va iniciar el seu disseny l\xe2\x80\x99any 1998 amb l'empresa DIMAT, S.A.. El 1999 ja hi havia nodes TRAME+.\n_START_SECTION_\nProgramari\n_START_PARAGRAPH_\nDesenvolupat a Endesa Servicios i DIMAT S.A."