b"\n_START_ARTICLE_\nGeorge Sand\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa0ixer a Par\xc3\xads l'any 1804, per\xc3\xb2 va passar la major part de la seua vida a Nohant al departament d'Indre. \xc3\x92rfena de pare als 4 anys, Aurore Dupin va gaudir d'una infantesa bastant lliure a casa de la seua \xc3\xa0via paterna._NEWLINE_Aquesta estada al camp la va marcar, de manera que va emprar el tema de la vida en el camp en moltes de les seues obres (com en La Mare au Diable). L'any 1822, es va casar amb el bar\xc3\xb3 Casimir Dudevant, amb el qual va tenir dos fills: Maurice (nascut l'any 1823) i Solange (nascuda l'any 1828). Molt prompte, va deixar el seu marit i aleshores va con\xc3\xa8ixer una agitada vida amorosa._NEWLINE_L'any 1831, va apar\xc3\xa8ixer la seua primera novel\xc2\xb7la, Rose et Blanche, que havia escrit en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb Jules Sandeau, el seu amant, en qui es va inspirar per al seu pseud\xc3\xb2nim Sand._NEWLINE_Cada vegada dissimulava menys el seu gust pels vestits masculins, tot i que continuava vestint-se de dona per a les ocasions. Aquesta \xc2\xabdisfressa\xc2\xbb li permetia circular amb llibertat per tot Par\xc3\xads (fumant pipa), i li facilitava l'acc\xc3\xa9s a llocs on una dama del seu rang hi podia veure refusat l'intent._NEWLINE_Es tractava d'una pr\xc3\xa0ctica excepcional per al segle XIX, en qu\xc3\xa8 els codis socials, principalment entre les classes benestants, tenien una extraordin\xc3\xa0ria import\xc3\xa0ncia. Conseg\xc3\xbcentment, Sand perdia una bona part dels seus privilegis de baronessa. _NEWLINE_Paradoxalement, el costum de l'\xc3\xa8poca permetia sense problema a les dones de les classes benestants viure separades dels seus esposos, llevat que cometeren obertament una \xc2\xabirregularitat\xc2\xbb flagrant. _NEWLINE_En les seues primeres novel\xc2\xb7les, autobiografies trasposades, assimila la recerca de la felicitat personal a una regeneraci\xc3\xb3 social. Aix\xc3\xad, Indiana (obra en qu\xc3\xa8 per primera vegada utilitza el pseud\xc3\xb2nim de George Sand, 1832) i L\xc3\xa9lia (1833) s\xc3\xb3n dues obres novel\xc2\xb7lesques i l\xc3\xadriques, en les quals l'amor s'oposa als convencionalismes mundans i als prejudicis socials, com s'hi va enfrontar George Sand arran de les passions amoroses successives amb Alfred de Musset i Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin. _NEWLINE_Els anys 1833, 1834 i 1835, va tenir un afer sentimental turmentat amb Alfred de Musset, del qual va extraure Elle et Lui. El va deixar pel doctor Pagello. M\xc3\xa9s tard, va con\xc3\xa8ixer Franz Liszt, i sobretot Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin, amb qui va viure gaireb\xc3\xa9 10 anys (del 1838 al 1847). A Mallorca, s'hi pot visitar actualment la cartoixa de Valldemossa, on van passar plegats l'hivern del 1838-39, amb els fills d'ella._NEWLINE_L'any 1841, va fundar junt amb Pierre Leroux la Revue Ind\xc3\xa9pendante._NEWLINE_George Sand va mantenir lligams amb dem\xc3\xb2crates com ara Arago, Barb\xc3\xa8s o fins i tot Bakunin, i va celebrar l'any 1848 la caiguda del rei Lu\xc3\xads Felip i la fi de la Monarquia de Juliol, fent pal\xc3\xa8s el seu comprom\xc3\xads pol\xc3\xadtic social i comunista. Despr\xc3\xa9s dels succesos de juny, es va retirar l'any 1851 a Nohant, obligada a escriure per al teatre, a causa de dificultats econ\xc3\xb2miques. Per\xc3\xb2 no s'hi va recloure, viatj\xc3\xa0 bastant per Fran\xc3\xa7a; principalment, a casa del seu gran amic Charles Robin Duvernet, al castell de Petit Coudray; i fins i tot a l'estranger._NEWLINE_Va continuar portant una vida agitada i gens convencional. Va tenir altres afers amorosos, va lluitar pels drets de les dones i per les seues idees pol\xc3\xadtiques, va mantenir amistat amb Flaubert i Th\xc3\xa9ophile Gautier i va freq\xc3\xbcentar els germans Jules i Edmond Goncourt._NEWLINE_No va deixar d'escriure fins a la seua mort, l'any 1876, a l'edat de 72 anys, a Nohant. Victor Hugo va declarar el 8 de juny del 1876: \xc2\xabPlore una morta, salude una immortal!\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nAscend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nAurore Dupin (1804-1876), dita George Sand, era besn\xc3\xa9ta del mariscal de Saxe (1696-1750):_NEWLINE_Maurice de Saxe (1696-1750)_NEWLINE_x (filiaci\xc3\xb3 natural) Marie Genevi\xc3\xa8ve Rinteau (1730-1775) dita \xc2\xabMademoiselle de Verri\xc3\xa8res\xc2\xbb_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80\xe2\x94\x80> Marie-Aurore de Saxe (1748-1821)_NEWLINE_x 1777 (primer a Londres, despr\xc3\xa9s rehabilitaci\xc3\xb3 de matrimoni) _NEWLINE_\xe2\x94\x82 Charles Louis Dupin de Francueil (1716-1780)_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80\xe2\x94\x80> Maurice Dupin (1778-1808)_NEWLINE_x 1804 Victoire Delaborde (1773-1837)_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80\xe2\x94\x80> Aurore Dupin (1804-1876) dita George Sand\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Sand ha estat votada en un proc\xc3\xa9s participatiu realitzat al mar\xc3\xa7 del 2010 a Palafrugell de dones que mereixen un carrer."