b"\n_START_ARTICLE_\nOswald Spengler\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 29 de maig de 1880 a Blankenburg en una fam\xc3\xadlia conservadora petitburgesa. Des de petit, va tenir mala salut, amb migranyes i ansietat. Va rebre una educaci\xc3\xb3 basada en el grec i llat\xc3\xad, les arts i les matem\xc3\xa0tiques. Les idees de Goethe i Nietzsche tingueren molta influ\xc3\xa8ncia sobre ell. Es va doctorar en filosofia amb una tesi sobre Her\xc3\xa0clit. Del 1911 fins a la seva mort, el 8 de maig de 1936, va viure a Munic. Va votar el partit nazi l'any 1932, per\xc3\xb2 el 1933 va publicar L'any de la decisi\xc3\xb3 (Jahre der Entscheidung), en qu\xc3\xa8n criticava aquest partit i el seu antisemitisme, cosa que el va separar del nazisme.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nLa decad\xc3\xa8ncia d'Occident (Der Untergang des Abendlandes, en 2 volums, 1916-20) \xc3\xa9s la seva obra m\xc3\xa9s coneguda. Hi planteja un cicle determinista en qu\xc3\xa8 s'haurien mogut totes les civilitzacions, comprenent-ne l'auge i decad\xc3\xa8ncia de totes. El llibre augurava, just despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra mundial, el comen\xc3\xa7ament d'un per\xc3\xadode de guerres en qu\xc3\xa8 havia entrat la civilitzaci\xc3\xb3 occidental, i que nom\xc3\xa9s podia acabar amb l'hegemonia d'una sola pot\xc3\xa8ncia. Presenta un pessimisme cultural de l'estil d'Arthur Schopenhauer. En aquest llibre, es trobaria tamb\xc3\xa9 el primer esment escrit del binomi Blut und Boden.\n_START_SECTION_\nConcepci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nVeu en l'estat prussi\xc3\xa0 el model per al futur d'Europa, regit pels principis de: feina, ordre i just\xc3\xadcia, de la cultura alemanya que oposa a llibertat, igualtat, fraternitat de la civilitzaci\xc3\xb3 occidental. Per a ell, el mot cultura t\xc3\xa9 un valor positiu, enfrontat a civilitzaci\xc3\xb3, que considera com a negativa, com equivalent a decad\xc3\xa8ncia. Per a Spengler, la decad\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s la democr\xc3\xa0cia. Contra el comunisme i el liberalisme, proposa una mena de \xc2\xabsocialisme alemany\xc2\xbb, en qu\xc3\xa8 veu una s\xc3\xadntesi d'una economia per l'inter\xc3\xa8s general i la monarquia, una s\xc3\xadntesi del conservadorisme i del socialisme. La seva obra pol\xc3\xa8mica Preu\xc3\x9fentum und Sozialismus, apareguda el 1919 en reacci\xc3\xb3 al tractat de Versalles, va comentar aix\xc3\xad el 1932: \xc2\xabEl moviment nacional alemany va n\xc3\xa9ixer de la publicaci\xc3\xb3 d'aquest llibre\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nTot i destacar com a fil\xc3\xb2sof de la hist\xc3\xb2ria, Spengler abra\xc3\xa7\xc3\xa0 tots els \xc3\xa0mbits culturals, inclosos la pol\xc3\xadtica, l'economia, les ci\xc3\xa8ncies, les arts i la religi\xc3\xb3. Les seves obres tenien sempre gran ress\xc3\xb2. La coincid\xc3\xa8ncia amb el nazisme existeix, si b\xc3\xa9 les diverg\xc3\xa8ncies hi s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 importants. El seu concepte de la naturalesa c\xc3\xadclica de les civilitzacions influ\xc3\xad directament en la generaci\xc3\xb3 beatnik de William Seward Burroughs, Jack Kerouac i Allen Ginsberg."