b'\n_START_ARTICLE_\nAeronau el\xc3\xa8ctrica\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1883, Gaston Tissandier va ser la primera persona a utilitzar motors el\xc3\xa8ctrics en la propulsi\xc3\xb3 d\'una aeronau A l\'any seg\xc3\xbcent, Charles Renard i Arthur Krebs van fer volar La France utilitzant un motor m\xc3\xa9s potent._NEWLINE_Els motors el\xc3\xa8ctrics s\'han utilitzat en la ind\xc3\xbastria a\xc3\xa8ria almenys des de 1957, amb una demanda desafiadora a partir de 1909._NEWLINE_En 1964, William C. Brown va demostrar en CBS News amb Walter Cronkite un prototip d\'helic\xc3\xb2pter que rep tota la pot\xc3\xa8ncia necess\xc3\xa0ria per al vol d\'un feix de microones._NEWLINE_En 1973, Fred Militky i Heino Brditschka van convertir un Brditschka HB-3, motor planador, a un avi\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctric anomenat Militky MB-I1, el primer avi\xc3\xb3 real que funcionava \xc3\xbanicament amb energia el\xc3\xa8ctrica i el primer a portar a una persona a bord. Heino va volar durant 14 minuts en aquest mateix any._NEWLINE_En 2007, la Fundaci\xc3\xb3 CAFE va celebrar el primer simposi sobre una aeronau el\xc3\xa8ctrica en Sant Francisco. En aquest mateix any, la primera aeronau el\xc3\xa8ctrica registrada, fa els seus primers vols el 23 de desembre: BL1I "Electra" (F-PMDJ)._NEWLINE_En 2009, un equip de la Universitat Polit\xc3\xa8cnica de Tor\xc3\xad va fer una conversi\xc3\xb3 d\'un Pioneer Alpi 300. Va volar 250 kmh durant 14 minuts._NEWLINE_Pel 2011, l\'\xc3\xbas de l\'energia el\xc3\xa8ctrica per a avions estava guanyant impuls. AirVenture va ser la seu del Simposi Mundial d\'aeronaus el\xc3\xa8ctriques i va cridar una poderosa atenci\xc3\xb3; va ser patrocinat per GE Aviation i va incloure presentacions per la For\xc3\xa7a A\xc3\xa8ria dels Estats Units, NASA, Sikorsky Aircraft, Argonne National Labs i l\'Administraci\xc3\xb3 Federal d\'Aviaci\xc3\xb3 dels Estats Units._NEWLINE_A l\'abril de 2016 el pilot Bertrand Piccard va volar entre Hawaii i San Francisco en un avi\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctric que produeix la seva pr\xc3\xb2pia energia gr\xc3\xa0cies als seus panells solars, el recorregut va durar 56 hores el que representa un r\xc3\xa8cord absolut per a vols en solitari. \xc3\x89s el primer avi\xc3\xb3 d\'aquest tipus que pot volar de dia i de nit. L\'avi\xc3\xb3 Solar Impulsi II va comen\xc3\xa7ar un recorregut a trav\xc3\xa9s del m\xc3\xb3n en Abu Dabi al mar\xc3\xa7 de 2015, fent parades a Oman, Birm\xc3\xa0nia, Xina i  Jap\xc3\xb3. Durant la seva travessia entre Jap\xc3\xb3 i Haw\xc3\xa1i va sofrir una avaria en les seves bateries i va haver d\'esperar diversos mesos abans de ser reparat. Finalment va reprendre el seu viatge de circumnavegaci\xc3\xb3 a l\'abril de 2016, creuant l\'est de l\'Oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic abans d\'aterrar en San Francisco, Calif\xc3\xb2rnia. Des d\'all\xc3\xad, l\'avi\xc3\xb3 solar va travessar Estats Units arribant fins a Nova York, en la costa aquest, al juny de 2016._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la travessia nord-americana, va travessar l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic fins a Europa, en el que va suposar la primera travessia d\'una avi\xc3\xb3 solar a trav\xc3\xa9s de l\'Atl\xc3\xa0ntic.\n_START_SECTION_\nSistema el\xc3\xa8ctric per a reduir emissions\n_START_PARAGRAPH_\nAirbus est\xc3\xa0 incloent en les rodes davanteres del model A320 un motor el\xc3\xa8ctric alimentat que li permet aconseguir la zona d\'enlairament o les rampes de sortida evitant l\'\xc3\xbas dels motors principals durant aquest recorregut, aconseguint aix\xc3\xad reduir enormement l\'\xc3\xbas dels motors de combusti\xc3\xb3, la qual cosa contribueix a allargar la seva vida \xc3\xbatil i redueix l\'impacte ambiental. Aquesta tecnologia ha estat dissenyada pel Centre Aeroespacial alemany en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb la pr\xc3\xb2pia Airbus i Lufthansa Technik i que permet reduir entre el 17 i 19% les emissions contaminants dins dels aeroports, al mateix temps que es redueix tamb\xc3\xa9 la pressi\xc3\xb3 sonora a la qual estan sotmesos aquests espais.\n_START_SECTION_\nBateries\n_START_PARAGRAPH_\nLes bateries que planeja emprar l\'Airbus Group poden emmagatzemar 1.000 watts hora per quilogram, la qual cosa \xc3\xa9s cinc vegades m\xc3\xa9s energia que una bateria de liti i\xc3\xb3 t\xc3\xadpica. Les noves qu\xc3\xadmiques com les de liti-aire i les de liti-sulfuro poden proporcionar m\xc3\xa9s capacitat._NEWLINE_S\'han mostrat tres exemples de les noves bateries foses d\'aire. S\xc3\xb3n d\'acer, carboni i VB2, amb capacitats d\'energia volum\xc3\xa8trica intr\xc3\xadnseca de 10.000, 19.000 i 27.000 Wh/litre. Aix\xc3\xb2 es compara favorablement amb la capacitat intr\xc3\xadnseca de la bateria de liti-aire (6.200 Wh/litre) a causa de la transfer\xc3\xa8ncia d\'electr\xc3\xb3 simple i als l\xc3\xadmits de baixa densitat.\n_START_SECTION_\n2030 - 2040\n_START_PARAGRAPH_\nRecentment s\'han proposat models d\'avions el\xc3\xa8ctrics per al futur, aquests compten amb sistemes de propulsi\xc3\xb3 convencionals i m\xc3\xa9s aviat radicals com la tecnologia de propulsi\xc3\xb3 distribu\xc3\xafda o turbopropulsion electrot\xc3\xa9rmica (Turboarcjet). La transfer\xc3\xa8ncia de pot\xc3\xa8ncia turbo el\xc3\xa8ctrica en aquestes formes de propulsi\xc3\xb3, contribueixen a la conservaci\xc3\xb3 d\'energia i sistemes de l\'aeronau el\xc3\xa8ctrica factibles. Malgrat els beneficis abans esmentats, els futurs models d\'avions el\xc3\xa8ctrics tamb\xc3\xa9 s\'enfronten a una s\xc3\xa8rie de desafiaments notables que en l\'actualitat ja estan contemplats en les eines d\'an\xc3\xa0lisis, com ELECTERA. ELECTERA \xc3\xa9s una novel\xc2\xb7la tecno esquema d\'an\xc3\xa0lisi de risc econ\xc3\xb2mic per al futur avi\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctric. Es proposa aquest esquema per a les avaluacions inicials de disseny de models d\'avions el\xc3\xa8ctrics nous en les etapes preliminars de disseny._NEWLINE_Un altre concepte d\'avi\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctric proposat \xc3\xa9s el de VoltAir. Podria fer-se dins de 25 anys i compta amb nitrogen l\xc3\xadquid de refrigeraci\xc3\xb3 per al motor.'