b"\n_START_ARTICLE_\nAdopcionisme\n_START_PARAGRAPH_\nL'adopcionisme fou un corrent sorgit entre els cristians de la pen\xc3\xadnsula d'Hisp\xc3\xa0nia al segle VIII dC, en els dominis de l'Emirat de Qurtuba. Tamb\xc3\xa9 fou conegut com a heretgia feliciana, nom derivat d'un dels m\xc3\xa0xims impulsors: el bisbe F\xc3\xa8lix d'Urgell.\n_START_SECTION_\nLa conquesta franca i la repressi\xc3\xb3 de l'heretgia\n_START_PARAGRAPH_\nQuan els francs conqueriren els territoris de la Septim\xc3\xa0nia i la Tarraconense als \xc3\xa0rabs, intervingueren en els bisbats locals per tal de desvincular-los de l'esgl\xc3\xa9sia hispana, que disposava d'una tradici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia centrada en els concilis (que en \xc3\xa8poca visigoda, se celebraven principalment a Toledo) per integrar-los a l'estructura eclesi\xc3\xa0stica carol\xc3\xadngia, centrada en la suprema autoritat espiritual del Papa de Roma._NEWLINE_Quan els francs conqueriren l'Urgell el (789) les autoritats carol\xc3\xadngies iniciaren el proc\xc3\xa9s per combatre les doctrines adopcionistes difoses per F\xc3\xa8lix, bisbe des del 781. El 792 Carlemany convoc\xc3\xa0 un concili a Ratisbona, on hi f\xc3\xa9u acudir F\xc3\xa8lix d'Urgell. Els bisbes congregats condemnaren l'adopcionisme i enviaren F\xc3\xa8lix a Roma on, despr\xc3\xa9s de retractar-se i manifestar una professi\xc3\xb3 de fe ortodoxa, fou autoritzat a tornar a la seva di\xc3\xb2cesi. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s un any m\xc3\xa9s tard, segurament per pressions rebudes, F\xc3\xa8lix s'exili\xc3\xa0 a al-\xc3\x80ndalus. Aleshores l'Esgl\xc3\xa9sia hispana, que per tradici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia nom\xc3\xa9s acceptava l'autoritat dels seus concilis, va cohesionar-se al voltant del seu arquebisbe Elipand de Toledo i, reafirmant-se en l'adopcionisme, exig\xc3\xad la restituci\xc3\xb3 de F\xc3\xa8lix a la seva di\xc3\xb2cesi d'Urgell. Carlemany respongu\xc3\xa9 convocant el Concili de Frankfurt el 794 on, per iniciativa del seu conseller Alcu\xc3\xad de York, envi\xc3\xa0 una ep\xc3\xadstola sinodal als bisbes hispans proclamant la plena naturalesa divina i humana de Crist. Per la seva banda, F\xc3\xa8lix continuava actiu a la Tarraconense i a la Septim\xc3\xa0nia per conservar les seves di\xc3\xb2cesis dins de l'obedi\xc3\xa8ncia hispana, i impedint les maniobres secessionistes dels francs._NEWLINE_La jerarquia eclesi\xc3\xa0stica carol\xc3\xadngia renov\xc3\xa0 les condemnes contra l'adopcionisme en els concilis de Fri\xc3\xbcl (796) i Roma (798); finalment, el 799 F\xc3\xa8lix fou cridat a la cort reial d'Aquisgr\xc3\xa0, on Alcu\xc3\xad de York interrog\xc3\xa0 el bisbe d'Urgell i l'oblig\xc3\xa0 a retractar-se. D'aquest episodi n'han quedat els set llibres d'Alcu\xc3\xad de York: Contra l'heretgia de F\xc3\xa8lix. Aquesta vegada, a m\xc3\xa9s, per tal d'assegurar-se el control de la di\xc3\xb2cesi, F\xc3\xa8lix fou exiliat a Li\xc3\xb3 de per vida, i es proced\xc3\xad a re-evangelitzar el bisbat d'Urgell, on, principalment a les contrades pirinenques, encara tenien for\xc3\xa7a les creences paganes, i, a m\xc3\xa9s, el cristianisme hi havia estat introdu\xc3\xaft en la versi\xc3\xb3 adopcionista de F\xc3\xa8lix._NEWLINE_L'extirpaci\xc3\xb3 de l'adopcionisme d'Urgell fou obra dels arquebisbes Leidard de Li\xc3\xb3 i Nebridi de Narbona, juntament amb el monjo Benet d'Aniana, els quals articularen la submissi\xc3\xb3 de les di\xc3\xb2cesis de la Tarraconense a l'arxidi\xc3\xb2cesi de Narbona, arran de la destrucci\xc3\xb3 de Tarragona i de la impossibilitat de conquerir-la i restablir-hi l'arquebisbat existent en \xc3\xa8poca romana i visigoda._NEWLINE_A Girona, conquerida el 785 i on l'atac \xc3\xa0rab del 793 havia obligat les oligarquies locals a estr\xc3\xa8nyer vincles amb Carlemany, no sembla que hi hagu\xc3\xa9s hagut cap brot important d'adopcionisme. Els concilis carolingis mai no emeteren condemnes contra els bisbes gironins i, a m\xc3\xa9s, el triomf de l'ortod\xc3\xb2xia el 799 degu\xc3\xa9 desarmar els elements her\xc3\xa8tics de la di\xc3\xb2cesi, si \xc3\xa9s que realment havia arribat a haver-n'hi. La vinculaci\xc3\xb3 de les di\xc3\xb2cesis d'Urgell i Girona (i per extensi\xc3\xb3 les de Barcelona i Vic que foren restablertes el 801) a l'esgl\xc3\xa9sia franca va significar la fi no sols de la doctrina adopcionista sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 de les pr\xc3\xa0ctiques religioses i lit\xc3\xbargiques del cristianisme hisp\xc3\xa0, de tradici\xc3\xb3 visigoda, al llarg del segle IX. Igualment en l'\xc3\xa0mbit monacal, Benet d'Aniana introdu\xc3\xad la regla benedictina en detriment de les pr\xc3\xa0ctiques mon\xc3\xa0stiques hispano-godes."