b"\n_START_ARTICLE_\nFulla\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEls \xc3\xb2rgans foliars s'originen a les gemmes on s\xc3\xb3n reconegudes en forma de primordis foliars. El creixement d'aquests primordis \xc3\xa9s sempre un creixement limitat i es localitza de bon comen\xc3\xa7ament a l'\xc3\xa0pex i als marges i, posteriorment a la base i en zones intercalars. En les plantes, per\xc3\xb2, les primeres fulles no provenen d'aquestes gemmes, sin\xc3\xb3 que s\xc3\xb3n originades dins l'embri\xc3\xb3 de la llavor.\n_START_SECTION_\nEstructura anat\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'anatomia interna de la fulla, generalment es distingeix una epidermis superior i una epidermis inferior, entre les quals hi ha el mesofil\xc2\xb7le que en gran part est\xc3\xa0 fet del teixit fotosint\xc3\xa8tic dit clor\xc3\xa8nquima.\n_START_SECTION_\nPeces access\xc3\xb2ries de la fulla\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes fulles presenten a banda i banda de la base del pec\xc3\xadol uns ap\xc3\xa8ndixs, generalment foliacis, anomenades est\xc3\xadpules. Entre les dicotiled\xc3\xb2nies on s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents solen apar\xc3\xa8ixer com un parell d'escates o fol\xc3\xadols a la base de la fulla. En les monocotiled\xc3\xb2nies s\xc3\xb3n escasses i quan n'hi ha sol haver-n'hi nom\xc3\xa9s una en cada fulla. El paper de les est\xc3\xadpules \xc3\xa9s protegir el primordi foliar o les estructures que hi estan associades. Per aix\xc3\xb2 en moltes plantes quan es desenvolupa la fulla les est\xc3\xadpules es desprenen. A vegades s\xc3\xb3n de mida gran, com en el cas de Pisum o es confonen amb les fulles com en Rubia. Algunes vegades les dues est\xc3\xadpules s\xc3\xb3n concrescents i formen una sola pe\xc3\xa7a membranosa que encercla i rodeja la tija anomenada \xc3\xb2crea i que t\xc3\xa9 com a origen la soldadura dels elements estipulars; aquest darrer cas \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent en el g\xc3\xa8nere Polygonum. _NEWLINE_Algunes fulles presenten la base eixamplada que envolta totalment o parcialment la tija; aleshores, la base s'anomena beina. Aquesta beina \xc3\xa9s present en moltes umbel\xc2\xb7l\xc3\xadferes i en totes les gram\xc3\xadnies. Aquesta darrera fam\xc3\xadlia no t\xc3\xa9 pec\xc3\xadol gaireb\xc3\xa9 mai. Eventualment, en altres plantes, a la zona d'uni\xc3\xb3 entre la beina i el limbe, hi ha un ap\xc3\xa8ndix membran\xc3\xb3s en forma de lleng\xc3\xbceta anomenat l\xc3\xadgula. Aquesta l\xc3\xadgula tamb\xc3\xa9 prov\xc3\xa9 de la modificaci\xc3\xb3 de les est\xc3\xadpules._NEWLINE_Ocasionalment en algunes plantes que no tenen estipules els fol\xc3\xadols de la base de la fulla poden assumir el paper de les aut\xc3\xa8ntiques que es deformen i es poden distingir de la resta dels fol\xc3\xadols. Aquestes s'anomenen pseudoest\xc3\xadpules. Per diferenciar-les de les aut\xc3\xa8ntiques, de vegades cal rec\xc3\xb3rrer a l'an\xc3\xa0lisi dels rastres foliars."