b"\n_START_ARTICLE_\nPapa Evarist\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha gaires dades biogr\xc3\xa0fiques d'Evarist, l'\xc3\xbanica font \xc3\xa9s el Liber Pontificalis. Diu que Evarist era d'origen grec, concretament nascut a la ciutat d'Antioquia (Antakya), fill d'un jueu anomenat Jud\xc3\xa0, originari de Betlem. M\xc3\xa9s tard es va convertir al cristianisme i, despr\xc3\xa9s, es va traslladar a la ciutat de Roma._NEWLINE_El seu nom \xc3\xa9s d'origen grec, E\xcf\x85\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, seguint la tradici\xc3\xb3 de portar un nom grec, un fet que es repeteix en molts altres casos en els primers bisbes de Roma. El nom t\xc3\xa9 diversos significats, com \xc2\xabapropiat per complaure\xc2\xbb, \xc2\xabservicial\xc2\xbb i \xc2\xabbo entre els millors\xc2\xbb. D'altra banda, malgrat que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s conegut com a Evarist, hi ha una altra forma citada en el Cat\xc3\xa0leg Liberi\xc3\xa0, que l'anomena Aristus o Aristos (\xe1\xbc\x8c\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82). El significat de la qual \xc3\xa9s \xc2\xabselecte\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nPontificat\n_START_PARAGRAPH_\nEvarist \xc3\xa9s el primer bisbe de Roma, te\xc3\xb2ricament, a partir del qual no hi ha confusions d'ordre a la llista de successi\xc3\xb3 episcopal, ni tampoc hi ha duplicacions, com succeeix en el cas d'Anaclet. Per tant, a partir d'ell, les llistes dels autors antics segueixen el mateix ordre successori. En els cat\xc3\xa0legs papals del segle II, emprats per Ireneu de Li\xc3\xb3 i Hip\xc3\xb2lit de Roma, apareix com el quart successor de l'ap\xc3\xb2stol sant Pere. En termes generals, s'acostuma a seguir la llista que va escriure Ireneu, que \xc3\xa9s de fet un dels autors m\xc3\xa9s antics i fiables, que el fa successor immediat de Climent I, el qual, aix\xc3\xad mateix, havia succe\xc3\xaft Anaclet, identificat per Ireneu com una sola persona._NEWLINE_Pel que fa a la cronologia, se li atribueix generalment un pontificat de vuit anys, que cobreix el final del segle I i el tombant del segle II. Les dates concretes s\xc3\xb3n aproximades, segons les variacions de les fonts antigues, i s\xc3\xb3n situades entre els anys 98/99 i 106/107, dates aproximades de la seva mort. Aix\xc3\xad, per exemple, Eusebi de Cesarea diu que va regnar entre el 99 al 108, afirmant que va iniciar el seu mandat el tercer any del regnat de l'emperador Traj\xc3\xa0. Eusebi es diferencia del Cat\xc3\xa0leg Liberi\xc3\xa0 i altres cat\xc3\xa0legs romans posteriors, i tamb\xc3\xa9 d'Agust\xc3\xad d'Hipona i d'Optat de Milevi, que li atorguen un pontificat de tretze anys, del 96 al 108. El cat\xc3\xa0leg oficial de la Santa Seu, l'Annuario Pontificio, estableix el seu pontificat, per convenci\xc3\xb3, entre el 97 i el 105._NEWLINE_A pesar de la disparitat d'opinions, el pontificat d'Evarist se situa o b\xc3\xa9 a finals o poc despr\xc3\xa9s de la persecuci\xc3\xb3 de Domici\xc3\xa0, que va finalitzar l'any 96. L'Esgl\xc3\xa9sia, que encara vivia a l'ombra de l'Imperi Rom\xc3\xa0 i acabava de passar un primer segle d'hist\xc3\xb2ria marcat per les persecucions de Ner\xc3\xb3 (64) i de Domici\xc3\xa0 (81\xe2\x80\x9396), tot i que la darrera es creu que no va ser una persecuci\xc3\xb3 contra el cristianisme pr\xc3\xb2piament dita. Evarist coincideix amb l'entrada a una nova etapa hist\xc3\xb2rica coneguda com a era postapost\xc3\xb2lica (100\xe2\x80\x93140), que abasta el per\xc3\xadode des de la mort de l'ap\xc3\xb2stol Joan fins al regnat de Constant\xc3\xad el Gran. No obstant aix\xc3\xb2, hi ha autors, com Philip Schaff, que consideren que aquest per\xc3\xadode no tenia gaires difer\xc3\xa8ncies amb l'anterior. L'Esgl\xc3\xa9sia i els seus l\xc3\xadders eren encara de marcada tradici\xc3\xb3 grega, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n uns anys en qu\xc3\xa8 es produeix un augment dels conversos procedents des del paganisme coneguts com a \xc2\xabgentils\xc2\xbb, fet que va significar el declivi dels elements d'arrel jueva i l'expansi\xc3\xb3 de l'element llat\xc3\xad. Es va millorar l'organitzaci\xc3\xb3 interna de l'Esgl\xc3\xa9sia, alhora que augmentaven les expectatives mil\xc2\xb7lenaristes i cada vegada hi havia m\xc3\xa9s cristians que morien m\xc3\xa0rtirs. No obstant aix\xc3\xb2, els canvis experimentats per l'Esgl\xc3\xa9sia romana en conson\xc3\xa0ncia amb la resta del m\xc3\xb3n cristi\xc3\xa0, van ser menys intensos que els viscuts en ciutats m\xc3\xa9s destacades en intel\xc2\xb7lectualitat cristiana com Antioquia o Esmirna. A m\xc3\xa9s, el govern imperial rom\xc3\xa0 va prendre consci\xc3\xa8ncia en veure's afectat per l'exist\xc3\xa8ncia d'aquesta religi\xc3\xb3 i el seu creixement, i es va crear una corrent d'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica en contra dels cristians i de l'Esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_La majoria de cat\xc3\xa0legs antics esmenten Evarist com a cap de l'esgl\xc3\xa9sia romana, com a successor o b\xc3\xa9 d'Anaclet o de Climent I, segons l'ordre que es consider\xc3\xa9s correcte, per\xc3\xb2 no informen de les seves accions al capdavant de la comunitat. En tot cas, com en el cas dels seus predecessors, donar el t\xc3\xadtol de papa a Evarist \xc3\xa9s incorrecte, perqu\xc3\xa8 aquest terme no comen\xc3\xa7aria a utilitzar-se per designar la m\xc3\xa0xima figura de la jerarquia cat\xc3\xb2lica fins a molts segles m\xc3\xa9s tard. Richard Lipsius va concloure en els seus estudis donar als primers bisbes de Roma la denominaci\xc3\xb3 de prevere, o prevere-bisbe per fer-ho m\xc3\xa9s entenedor._NEWLINE_Quant a les disposicions, l'\xc3\xbanica font que explica algun fet \xc3\xa9s el Liber Pontificalis, que li atribueix l'assignaci\xc3\xb3 de les esgl\xc3\xa9sies definides com a t\xc3\xadtols de preveres romans i la divisi\xc3\xb3 de la ciutat en set diaconats, el que es coneix avui com parr\xc3\xb2quia eclesi\xc3\xa0stica, instituint els primers diaques. Tanmateix, la instituci\xc3\xb3 del diaconat \xc3\xa9s m\xc3\xa9s tardana i, per tant, l'atribuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s falsa. Probablement fou obra de l'autor del Liber per tal de donar alguna atribuci\xc3\xb3 a aquest papa. Finalment, el Liber tamb\xc3\xa9 comenta que va ordenar sis sacerdots, cinc bisbes i dos diaques. _NEWLINE_Se li atribueixen quatres ep\xc3\xadstoles falses dins de les decretals pseudoisidorianes, entre les quals hi ha una carta als egipcis i una altra sobre la figura de Crist com a cap i nuvi de l'Esgl\xc3\xa9sia.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva mort s'acostuma a situar al 106 o 107. Segons el Liber Pontificalis, va ser enterrat al tur\xc3\xb3 Vatic\xc3\xa0, pr\xc3\xb2xim a la tomba de sant Pere.  \xc3\x89s l'\xc3\xbanica dada m\xc3\xadnimament fiable que d\xc3\xb3na el Liber, perqu\xc3\xa8 els primers bisbes es van enterrar sempre a prop de la tomba de sant Pere. Aquesta obra tamb\xc3\xa9 diu que Evarist va morir m\xc3\xa0rtir. No obstant aix\xc3\xb2, el martiri d'Evarist no est\xc3\xa0 hist\xc3\xb2ricament comprovat i, de fet, ni tan sols est\xc3\xa0 basat en cap mena de tradici\xc3\xb3 hagiogr\xc3\xa0fica. El seu nom apareix a la llista de bisbes romans del Martirologi Jeronimi\xc3\xa0, el dia 23 de desembre. Aquesta commemoraci\xc3\xb3 es va canviar al 27 d'octubre en el Martirologi d'Adonis, i m\xc3\xa9s tard va ser col\xc2\xb7locada al 26 d'octubre en el Martirologi Rom\xc3\xa0. Tanmateix, la festivitat no va ser inclosa en el santoral el 1969, perqu\xc3\xa8 la tradici\xc3\xb3 de la seva mort i el seu caire de m\xc3\xa0rtir no tenia fonaments._NEWLINE_Una tradici\xc3\xb3 local de N\xc3\xa0pols diu que va ser enterrat a la zona on avui hi ha l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria la Maggiore della Pietrasanta, i que, segons la llegenda, hi havia una pedra que, en ser besada, donava la indulg\xc3\xa8ncia."