b'\n_START_ARTICLE_\nGuaiana Francesa\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl pa\xc3\xads fa part del mass\xc3\xads de les Guaianes, on destaca l\'al\xc3\xa7\xc3\xa0ria del Tumuc-Humac (880 m) i el mont Bellevue d\'Inini (850 m). Tamb\xc3\xa9 hi destaquen el Massif Tabulaire (830 m) al sud, les Montagnes Fran\xc3\xa7aises (623 m) a l\'oest i les muntanyes Kaw. El pa\xc3\xads \xc3\xa9s cobert al 88% per boscos selv\xc3\xa0tics, i nom\xc3\xa9s hi ha 1.000 hect\xc3\xa0rees aptes per al conreu, totes a la costa. Darrerament, per\xc3\xb2, s\'ha adaptat bosc selv\xc3\xa0tic per a plantacions experimentals._NEWLINE_Els principals rius en s\xc3\xb3n l\'Oyapock (amb els afluents Camopi i Yaroupi), Maroni (amb els afluents Maroniwir i Itany), Lawa, Mana, Approuague, Sinnamary i Amazones.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 administrativa\n_START_PARAGRAPH_\nLa Guaiana \xc3\xa9s una col\xc2\xb7lectivitat d\'ultramar que t\xc3\xa9 per prefectura Caiena. T\xc3\xa9 una assemblea de 51 membres, i envia dos diputats i dos senadors a l\'Assemblea Nacional Francesa. El territori es divideix en dos districtes (arrondissements): Caiena i Saint-Laurent-du-Maroni, i 22 municipis.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa costa de La Guaiana va ser explorada per Crist\xc3\xb2for Colom al 1498. El 1503 va comen\xc3\xa7ar el primer assentament franc\xc3\xa8s a la zona de Caiena. El 1604, la col\xc3\xb2nia de La Guaiana va prendre el nom de Fran\xc3\xa7a Equatorial. La Guaiana ser\xc3\xa0 una col\xc3\xb2nia francesa fins al 19 de mar\xc3\xa7 de 1946, en qu\xc3\xa8 va obtenir l\'estatut dels departaments d\'ultramar. Tamb\xc3\xa9 va albergar una notable col\xc3\xb2nia penal fins al 1951. El tancament de la pres\xc3\xb3 es va obtenir despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra mundial, despr\xc3\xa9s de la publicaci\xc3\xb3 de 27 articles per Albert Londres i sota l\'impuls de Gaston Monnerville. El 1938 s\'hi envi\xc3\xa0 el darrer comboi de "bagnards" (for\xc3\xa7ats), per\xc3\xb2 no va ser fins al 1945 que l\'Assemblea Constituent francesa va decidir repatriar els supervivents que ho desitjaven (molt pocs hi restaren). L\'operaci\xc3\xb3 va durar vuit anys._NEWLINE_Actualment \xc3\xa9s coneguda sobretot per la base espacial de Kourou, des d\'on es fan els llan\xc3\xa7aments de l\'Ag\xc3\xa8ncia Espacial Europea.'