b"\n_START_ARTICLE_\nEscultura grega cl\xc3\xa0ssica\n_START_PARAGRAPH_\nL'escultura grega cl\xc3\xa0ssica ha estat considerada durant molt de temps el punt m\xc3\xa9s alt del desenvolupament de l'escultura|art escult\xc3\xb2ric de l'Antiga Gr\xc3\xa8cia, va eclipsar d'altres estils que es van cultivar a Gr\xc3\xa8cia en la seva llarga hist\xc3\xb2ria. Policlet va escriure al voltant de l'any 450 aC un tractat sobre les proporcions del cos hum\xc3\xa0, titulat C\xc3\xa0non que s'acostuma a prendre com a punt de partida d'aquest per\xc3\xadode, i el seu fi est\xc3\xa0 marcat en la conquesta de Gr\xc3\xa8cia pels macedonis a Queronea el 338 anys, moment en qu\xc3\xa8 l'art grec comen\xc3\xa7a una gran difusi\xc3\xb3 cap a l'orient, d'on rep influ\xc3\xa8ncies, canvia el seu car\xc3\xa0cter i es converteix en cosmopolita en la fase coneguda com a hel\xc2\xb7lenisme. \xc3\x89s aleshores, quan es consolida la tradici\xc3\xb3 de l'classicisme grec, prenent l'home com la nova mesura de l'univers, i el reflex d'aix\xc3\xb2 a l'escultura \xc3\xa9s la primacia absoluta de la representaci\xc3\xb3 del cos hum\xc3\xa0 nu. L'escultura cl\xc3\xa0ssica va desenvolupar una est\xc3\xa8tica que combinava els valors idealistes amb una representaci\xc3\xb3 fidedigna de la natura, per\xc3\xb2 va evitar la caracteritzaci\xc3\xb3 i la interpretaci\xc3\xb3 excessivament realista de les sensacions emocionals i va romandre per regla general en un ambient formal d'equilibri i harmonia. Tamb\xc3\xa9 quan els personatges es trobaven representats en escenes de batalla la seva expressi\xc3\xb3 no reflectia la viol\xc3\xa8ncia dels fets._NEWLINE_El classicisme va elevar a l'home a un nivell de dignitat sense precedents, al mateix temps en qu\xc3\xa8 se li va donar la responsabilitat de crear el seu propi dest\xc3\xad i oferir un model de conviv\xc3\xa8ncia harmoni\xc3\xb3s, un esperit d'una educaci\xc3\xb3 integral per a un civisme exemplar. Aquests valors, juntament amb la seva tradicional associaci\xc3\xb3 de la bellesa amb la virtut, van trobar a l'escultura de l'\xc3\xa8poca cl\xc3\xa0ssica, amb el seu retrat idealitzat de l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, un vehicle especialment adequat per expressar-lo i un efica\xc3\xa7 instrument d'educaci\xc3\xb3 c\xc3\xadvica, \xc3\xa8tica i est\xc3\xa8tica. Es va inaugurar una nova forma de representar el cos hum\xc3\xa0 que va ser una de les claus per al naixement d'una nova filosofia, l'est\xc3\xa8tica, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s d'haver estat el fonament de moviments posteriors d'enorme import\xc3\xa0ncia, com el Renaixement i el Neoclassicisme, i fins i tot continua sent v\xc3\xa0lid al dia d'avui. Per tant, el seu impacte en la cultura occidental \xc3\xa9s molt important, estant una refer\xc3\xa8ncia central per a l'estudi de la hist\xc3\xb2ria de l'art occidental. Per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s del seu valor hist\xc3\xb2ric, la seva qualitat art\xc3\xadstica poques vegades ha estat posada en dubte, la gran majoria dels cr\xc3\xadtics de l'art antics i moderns l'enalteix i els museus que la conserven s\xc3\xb3n visitats per milions de persones cada any. L'escultura grega cl\xc3\xa0ssica, encara que de vegades ha rebut algunes cr\xc3\xadtiques relacionades amb les seves ideologies, el dogmatisme est\xc3\xa8tic i d'altres exclusivitats, encara pot tenir un paper positiu i renovellador a l'exercici de l'art i la societat contempor\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3 de cl\xc3\xa0ssic\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula cl\xc3\xa0ssic t\xc3\xa9 un ampli \xc3\xbas, i no hi ha consens a la literatura especialitzada sobre la seva definici\xc3\xb3 exacta. Les civilitzacions grega i romana en la seva totalitat van ser anomenades cl\xc3\xa0ssiques, per tenir establert patrons culturals que es van tornar en c\xc3\xa0nons i que encara continuen estant v\xc3\xa0lids. En aquest sentit, cl\xc3\xa0ssic \xc3\xa9s tot el que estableix un model amb qu\xc3\xa8 jutjar expressions que pertanyen a una mateixa categoria. El terme s'utilitza amb un sentit m\xc3\xa9s estricte, per referir-se a un breu per\xc3\xadode, dintre de la llarga hist\xc3\xb2ria de la cultura grega antiga \xe2\x80\x93de mitjan segle V ane fins a quasi el final del segle IV ane\xe2\x80\x93, quan es va desenvolupar un estil i es va crear un grup d'obres que durant segles es consideren el m\xc3\xa9s gran assoliment a l'art de l'escultura de tots els temps, i per tant mereixen la qualificaci\xc3\xb3 de cl\xc3\xa0ssica. Com en tots els processos de l'evoluci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica, les dates per definir una regla rigorosa resulten inexactes i objecte de controv\xc3\xa8rsia, sempre hi ha elements de transici\xc3\xb3 abans i despr\xc3\xa9s del per\xc3\xadode central, fent les fronteres sempre difuses i dif\xc3\xadcil de catalogar, el que fa necessari per raons pr\xc3\xa0ctiques adoptar els l\xc3\xadmits establerts per la tradici\xc3\xb3. El per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic es desenvolup\xc3\xa0 entre els segles V i IV ane, normalment s'accepta com el seu inici el 480 ane, durant les guerres m\xc3\xa8diques quan Xerxes va incendiar l'Acr\xc3\xb2polis, i el seu final cap al 323 ane, amb la mort d'Alexandre Magne.\n_START_SECTION_\nAlt classicisme\n_START_PARAGRAPH_\nDes del per\xc3\xadode sever l'esfor\xc3\xa7 dels artistes es va dirigir per a l'obtenci\xc3\xb3 d'una m\xc3\xa9s gran versemblan\xc3\xa7a de les formes escult\xc3\xb2riques amb relaci\xc3\xb3 al model viu, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 amb la preocupaci\xc3\xb3 de transcendir l'aparen\xc3\xa7a per tal d'expressar les seves virtuts internes. Per els antics grecs es va identificar la bellesa f\xc3\xadsica amb la perfecci\xc3\xb3 moral, un concepte conegut com a kalokagathia, per a ells l'educaci\xc3\xb3 i el cultiu del cos eren tan importants com el perfeccionament del car\xc3\xa0cter, essencial per a la formaci\xc3\xb3 d'un ciutad\xc3\xa0 exemplar en una cultura on la nuesa masculina en p\xc3\xbablic \xe2\x80\x93el motiu central de l'escultura grega cl\xc3\xa0ssica\xe2\x80\x93 era un costum social acceptable en unes certes situacions. Aquests valors van trobar en aquesta fusi\xc3\xb3 \xc3\xbanica del naturalisme amb l'idealisme un canal cada vegada m\xc3\xa9s apropiat per manifestar-lo. Amb la varietat dels temes tractats en l'estatu\xc3\xa0ria i la perfecta conjunci\xc3\xb3 dels d\xc3\xa9us amb herois i mortals, a moltes de les seves est\xc3\xa0tues commemoratives van aconseguir fixar uns models de prototips a seguir per molt de temps. La prefer\xc3\xa8ncia per la representaci\xc3\xb3 idealitzada dels personatges, sempre millor a la seva joventut, el cos en la seva gl\xc3\xb2ria de bellesa i de vigor, negava el poder de la decad\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica i la mort i restaurava el personatge a l'eternitat. El seu model va ser millorat pel canvi d'enfocament destinat a materialitzar els s\xc3\xadmbols gen\xc3\xa8rics de la virtut que tots desitjaven i, amb aix\xc3\xb2, oferir al poble l'oportunitat d'aprenentatge i a gaudir d'un plaer est\xc3\xa8tic superior. Tantes eren les seves capacitats que l'escultura cl\xc3\xa0ssica es va convertir per als grecs en un b\xc3\xa9 d'utilitat p\xc3\xbablica i un instrument pedag\xc3\xb2gic._NEWLINE_Una important contribuci\xc3\xb3 individual per cristal\xc2\xb7litzar l'associaci\xc3\xb3 entre l'art i l'\xc3\xa8tica tamb\xc3\xa9 va ser donada per Pit\xc3\xa0gores en el per\xc3\xadode arcaic, des de la seva recerca al camp de les matem\xc3\xa0tiques aplicades a la m\xc3\xbasica i la psicologia. Va considerar que els modes grecs musicals impressionaven l'\xc3\xa0nima de diferents maneres i eren capa\xc3\xa7os d'induir estats psicol\xc3\xb2gics i conductes definides, si la m\xc3\xbasica no imit\xc3\xa9s l'harmonia matem\xc3\xa0ticament expressa del cosmos, podria pertorbar les \xc3\xa0nimes de les persones i la societat. Aquesta associaci\xc3\xb3 es va ampliar r\xc3\xa0pidament a altres arts, donant-los poders similars de transformaci\xc3\xb3 individual i per tant col\xc2\xb7lectiva. El seu pensament va tenir una profunda influ\xc3\xa8ncia sobre Plat\xc3\xb3, que va seguir la recerca deixada pels pitag\xc3\xb2rics, el que portaria a un nou debat de l'est\xc3\xa8tica, per a l'exploraci\xc3\xb3 detallada de les seves conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies morals i socials.\n_START_SECTION_\nEscola de F\xc3\xaddies\n_START_PARAGRAPH_\nCalamis, un altre gran nom pel que fa a escultura d'aquest per\xc3\xadode, va ser ajudant de F\xc3\xaddies. Se li atribueix el disseny de les m\xc3\xa8topes del Parten\xc3\xb3. Encara que el seu estil va tenir alguna influ\xc3\xa8ncia del per\xc3\xadode sever va ser un dels principals representants del per\xc3\xadode._NEWLINE_Altres escultors que s\xc3\xb3n considerats d'aquest mateix per\xc3\xadode s\xc3\xb3n: Alc\xc3\xa0menes, conegut per les descripcions de Paus\xc3\xa0nies i amb obres com l'Hermes Propylaios de l'Acr\xc3\xb2polis del qual es conserven diverses c\xc3\xb2pies posteriors; Cresiles, d'origen cretenc, autor de l'est\xc3\xa0tua de P\xc3\xa8ricles erigida en l'Acr\xc3\xb2polis d'Atenes, va efectuar una Amazona per participar en el concurs celebrat en Efes i tamb\xc3\xa9 se li atribueix la Medusa Rondanini conservada en la Gliptoteca de Munic; Peoni de Mende, com els anteriors va treballar al voltant de la proposta formal de Policlet i tamb\xc3\xa9 per a la ciutat d'Atenes, per\xc3\xb2 la seva obra m\xc3\xa9s reconeguda \xc3\xa9s la Vict\xc3\xb2ria o Nik\xc3\xa9 per a l'entrada del temple de Zeus a Ol\xc3\xadmpia, crida l'atenci\xc3\xb3 el moviment de la volada de les seves vestidures; d'Agor\xc3\xa0crit de Paros, un dels deixebles de F\xc3\xaddies, se'n coneixen escultures com la C\xc3\xadbele sedent del Metr\xc3\xb2on de l'\xc3\x80gora d'Atenes i la m\xc3\xa9s coneguda \xc3\xa9s la monumental de N\xc3\xa9mesis que personifica la venjan\xc3\xa7a divina, realitzada en marbre per al santuari de Ramnunte, i Cal\xc2\xb7l\xc3\xadmac, un artista molt apreciat pel refinament de les seves obres, \xc3\xa9s considerat com l'inventor del capitell corinti, entre les seves creacions destaca el cicle de les M\xc3\xa8nades orgi\xc3\xa0stiques, relleus efectuats amb una gran abund\xc3\xa0ncia d'efectes decoratius, de les que hi ha unes c\xc3\xb2pies en el Museu del Prado de Madrid.\n_START_SECTION_\nClassicisme tard\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nAl final del segle V ane fins al segle IV ane Atenes va recuperar part de l'hegemonia a la mar Egea, que havia perdut en anys anteriors per lluites internes i guerres externes, mentre el poder pol\xc3\xadtic s'havia transferit cap a Esparta, Corint i Tebes. Amb la recuperaci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia, les seves riqueses van tornar a cr\xc3\xa9ixer, per\xc3\xb2 la pol\xc3\xadtica adquir\xc3\xad una caracter\xc3\xadstica professional i complexa, amb el desenvolupament del que s'anomena \xc2\xabl'aparell estatal\xc2\xbb, perdent la polis el seu car\xc3\xa0cter comunitari. Al mateix temps, les col\xc3\xb2nies gregues al Mediterrani es van multiplicar per centenars i van obtenir un gran desenvolupament amb economies diversificades i rendibles, que imitaven el model social de l'\xc3\xa0rea metropolitana. La descentralitzaci\xc3\xb3 de la cultura en aquestes regions i el sorgiment d'una classe mercantil rica, consumidora d'art per\xc3\xb2 amb valors propis, obre el cam\xc3\xad a la influ\xc3\xa8ncia d'elements culturals estrangers i l'individualisme._NEWLINE_ _NEWLINE_En l'\xc3\xa0mbit de l'escultura, la preocupaci\xc3\xb3 amb la versemblan\xc3\xa7a es va accentuar encara m\xc3\xa9s. Les innovacions en la t\xc3\xa8cnica de la talla en pedra permetien un m\xc3\xa9s gran control en els detalls de l'acabat i l'inter\xc3\xa8s dels artistes es va ampliar a la representaci\xc3\xb3 de les t\xc3\xbaniques i vestits amb m\xc3\xa9s refinament, deixant les superf\xc3\xadcies polides en diferents formes pl\xc3\xa0stiques per tal d'aconseguir efectes m\xc3\xa9s subtils de la llum i l'ombra. Escultors de la nova generaci\xc3\xb3 van introduir una flexibilitat en el c\xc3\xa0non de Policlet, abandonat la representaci\xc3\xb3 del moviment latent per una m\xc3\xa9s efectiva; aix\xc3\xb2 s'aconsegu\xc3\xad mitjan\xc3\xa7ant el desenvolupament d'un nou repertori d'actituds m\xc3\xa9s din\xc3\xa0miques del cos, deixant de banda les proporcions matem\xc3\xa0ticament establertes per crear imatges atractives per als sentits, creant obres m\xc3\xa9s similars als cossos del m\xc3\xb3n real amb les seves idiosincr\xc3\xa0sies f\xc3\xadsiques i els seus sentiments personals. Aix\xc3\xad, s'inicia el per\xc3\xadode anomenat del classicisme tard\xc3\xa0. Les est\xc3\xa0tues van adquirir d'aquesta forma una \xc2\xabpres\xc3\xa8ncia\xc2\xbb encara m\xc3\xa9s emf\xc3\xa0tica amb l'ajuda, recordem'ho, del nou tractament realista donat als detalls del rostre. Neix el retrat individualitzat, una innovaci\xc3\xb3 atribu\xc3\xafda a Lisistrat \xe2\x80\x93segons Plini el Vell, va ser el primer de fer un motlle de la cara del model\xe2\x80\x93, amb el que es transfereix el centre de l'inter\xc3\xa8s de l'embelliment a la semblan\xc3\xa7a, invitant l'espectador a reflexionar sobre les possibles discrep\xc3\xa0ncies entre el valor moral intern i l'aparen\xc3\xa7a externa de la persona. Els retrats realistes de S\xc3\xb2crates d'aquest per\xc3\xadode, en els quals la lletjor del savi es mostrava evident al mateix temps que tamb\xc3\xa9 ho feia la seva virtut, van ser un exemple de la nova dimensi\xc3\xb3 que impregnava l'art de la representaci\xc3\xb3 corporal._NEWLINE_Tanmateix, Plat\xc3\xb3 referma la identitat entre bellesa i virtut, per\xc3\xb2 les transfer\xc3\xa8ncies per al pla supramund\xc3\xa0, a la recerca de la bellesa m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l'abast dels sentits f\xc3\xadsics, eviten atribuir a l'escultor la capacitat de retratar la natura amb absoluta fidelitat. Amb aix\xc3\xb2, va advertir sobre les inevitables difer\xc3\xa8ncies entre el model viu i la seva imitaci\xc3\xb3, difer\xc3\xa8ncies que fins i tot els escultors m\xc3\xa9s experts podrien incorporar, i trencar la identitat entre imatge i realitat, privant a les imatges de part del seu antic significat i aix\xc3\xad aconseguir que els artistes fossin comerciants d'il\xc2\xb7lusions i portadors de mentida, el producte dels quals nom\xc3\xa9s fos un fantasma, una aparen\xc3\xa7a il\xc2\xb7lus\xc3\xb2ria. Malgrat aix\xc3\xb2, no va negar completament el valor de l'obra mim\xc3\xa8tica, per considerar que la definici\xc3\xb3 de la mimesi no implicava una semblan\xc3\xa7a absoluta amb el model. La bellesa de les formes no era una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de mera aparen\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 les aparences que encarnaven els valors morals i el deure de l'artista a treballar en l\xc3\xadnies \xc3\xa8tiques residia en el poder \xe2\x80\x93i el perill\xe2\x80\x93 que les formes art\xc3\xadstiques induirien a l'espectador una altra mimesi personal i interna, dels principis i normes que transmetien. La interpretaci\xc3\xb3 de les seves paraules, encara est\xc3\xa0 envoltada d'incerteses, i ha donat lloc a una \xc3\xa0mplia varietat de lectures, algunes de radicals com la de Nietzsche, que l'anomen\xc3\xa0 \xc2\xabel m\xc3\xa9s gran enemic de les arts que Europa ha produ\xc3\xaft\xc2\xbb. De tota manera, la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 sobre el paper de la mimesi a l'art, el seu argument sobre la relaci\xc3\xb3 entre l'arquetip de la veritat i les manifestacions del m\xc3\xb3n natural, m\xc3\xa9s la seva condemna del tr\xc3\xa0gic, van plantejar problemes per a la validaci\xc3\xb3 del producte art\xc3\xadstic que no han estat resolts per complet._NEWLINE_Les especulacions filos\xc3\xb2fiques d'aquesta naturalesa no semblen haver exercit un m\xc3\xa9s gran efecte sobre els artistes i el p\xc3\xbablic consumidor de l'escultura, de fet van ser impugnades en part per personatges il\xc2\xb7lustres com Arist\xc3\xb2til. Va desenvolupar una teoria sobre la funci\xc3\xb3 cat\xc3\xa0rtica de l'art, va evitar la condemna de la cultura popular i la seva emotivitat. Tamb\xc3\xa9 va defensar la representaci\xc3\xb3 d'objectes \xc2\xabno bells\xc2\xbb, en el sup\xc3\xb2sit que l'art com una imitaci\xc3\xb3 de la natura, no pot proporcionar un gran plaer d'aprenentatge profund, per\xc3\xb2 en el cas d'imitar la lletgor, pot generar i proporcionar una esp\xc3\xa8cie d'\xc2\xabaprendre-amb-plaer\xc2\xbb accessible al p\xc3\xbablic sense educaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, va aprovar la mimesi art\xc3\xadstica com a element v\xc3\xa0lid en un context m\xc3\xa9s ampli de reconeixement i atribuci\xc3\xb3 de significat al que \xc3\xa9s familiar i a l'adquisici\xc3\xb3 de coneixement i experi\xc3\xa8ncia, que en si mateixos s\xc3\xb3n una font de plaer, per\xc3\xb2 suggeria als joves que contemplessin obres d'artistes que ell va classificar de ethikos, d'aquells que les creacions dels quals millor exemple donaven del bon car\xc3\xa0cter hum\xc3\xa0, perqu\xc3\xa8 la seva influ\xc3\xa8ncia seria beneficiosa per a tota la polis. Aquestes idees van contribuir perqu\xc3\xa8 la producci\xc3\xb3 continu\xc3\xa9s creixent, i cal assenyalar que aquesta aproximaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran de la natura no va significar un abandonament total de l'ideal. El veritable realisme nom\xc3\xa9s va apar\xc3\xa8ixer a l'escultura grega amb l'escola hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica, menys alguns pocs casos a\xc3\xafllats, com els esmentats retrats socr\xc3\xa0tics. Lisip tamb\xc3\xa9 va ridiculitzar als escultors que creaven obres a partir del natural i se sentia orgull\xc3\xb3s de \xc2\xabmodelar els homes com haurien de ser\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nAltres usos i t\xc3\xa8cniques\n_START_PARAGRAPH_\nAl camp t\xc3\xa8cnic no hi va haver aven\xc3\xa7os radicals sin\xc3\xb3 els que els escultors del per\xc3\xadode arcaic i sever ja havia conquerit. Els marbres arcaics ja evidenciaven un domini en el treball de la pedra molt elevat, particularment visible en els seus relleus arquitect\xc3\xb2nics. En el cas dels bronzes, la principal innovaci\xc3\xb3 en l'escultura del per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic va ser el desenvolupament de la t\xc3\xa8cnica de la cera perduda, tot i que els principis d'aquest art ja es practicaven amb mestratge durant el per\xc3\xadode sever, amb una aplicaci\xc3\xb3 diversificada. Per tant, l'escultura grega cl\xc3\xa0ssica es va beneficiar del fet que les t\xc3\xa8cniques escult\xc3\xb2riques principals havien millorat el suficient perqu\xc3\xa8 l'inter\xc3\xa8s principal se centr\xc3\xa9s en els aspectes de forma i significat, encara que, sens dubte, a totes les t\xc3\xa8cniques hi va haver alguns aven\xc3\xa7os t\xc3\xa8cnics en termes de refinament.\n_START_SECTION_\nEscultura funer\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els usos de l'escultura estava la realitzaci\xc3\xb3 de monuments funeraris que, en general, comparteixen les caracter\xc3\xadstiques de l'escultura decorativa dels temples i edificis p\xc3\xbablics. La tradici\xc3\xb3 de la construcci\xc3\xb3 de monuments als morts existia des de l'\xc3\xa8poca arcaica, quan els ko\xc3\xbaros complien aquesta funci\xc3\xb3. Amb l'adveniment de la democr\xc3\xa0cia a comen\xc3\xa7aments del segle V ane els h\xc3\xa0bits comencen a canviar i sorgeixen les esteles funer\xc3\xa0ries \xe2\x80\x93plaques amb representacions en relleu. Despr\xc3\xa9s d'una evoluci\xc3\xb3 irregular, on per motius encara foscos desapareixen en alguns intervals, a l'\xc3\xa8poca cl\xc3\xa0ssica comencen a convertir-se en una pr\xc3\xa0ctica comuna a l'\xc3\x80tica, on es produ\xc3\xafen en s\xc3\xa8rie, mentre que en altres regions es van fer populars ja durant l'hel\xc2\xb7lenisme. S'ha cregut sempre que aquests monuments eren prerrogativa de personatges rics, per\xc3\xb2 estudis recents han indicat que el seu cost seria molt m\xc3\xa9s petit de l'imaginat i que tamb\xc3\xa9 les classes m\xc3\xa9s baixes podien encarregar alguna placa votiva, encara que, naturalment, hi hagi difer\xc3\xa8ncies en la riquesa i sofisticaci\xc3\xb3 entre els enterraments de la gent del poble i les grans fam\xc3\xadlies. Els museus d'arqueologia cl\xc3\xa0ssica tenen en exposici\xc3\xb3 grans quantitats d'exemplars. S\xc3\xb3n especialment interessants les que corresponen al classicisme tard\xc3\xa0, que mostren retrats dels difunts juntament amb escenes familiars de vegades de gran sensibilitat i poesia. En algunes esteles aquestes representacions es mostren en alts relleus. Entre aquestes en destaca una en la qual es troba un pare lamentant-se amb una emoci\xc3\xb3 continguda per la mort de fill; una altra \xc3\xa9s l'anomenada Estela d'Hegeso (c. 400 ane), de marbre pent\xc3\xa8lic i trobada a l'oest d'Atenes, al Cer\xc3\xa0mic, que representa una atenesa asseguda a una cadira mirant una joia que t\xc3\xa9 a la seva m\xc3\xa0 dreta i, enfront d'ella, una esclava que subjecta un joier obert. Ambdues esteles es troben al Museu Arqueol\xc3\xb2gic Nacional d'Atenes."