b'\n_START_ARTICLE_\nResist\xc3\xa8ncia francesa\n_START_SECTION_\nResist\xc3\xa8ncia interior\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s la forma amb qu\xc3\xa8 es denomina al conjunt de moviments i canals clandestins que van continuar la lluita contra l\'Eix al territori franc\xc3\xa8s despr\xc3\xa9s de l\'armistici del 22 de juny de 1940, fins a l\'alliberament el 1944. La lluita va consistir, d\'una banda, en accions d\'informaci\xc3\xb3, sabotatge i operacions militars contra les tropes d\'ocupaci\xc3\xb3 (majorit\xc3\xa0riament alemanyes) i contra les forces del r\xc3\xa8gim de Vichy. D\'altra banda, es tractaven aspectes m\xc3\xa9s aviat civils i no violents, com l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una \xc3\xa0mplia premsa clandestina, la difusi\xc3\xb3 de fullets, la producci\xc3\xb3 de documentaci\xc3\xb3 falsa, l\'organitzaci\xc3\xb3 de vagues i manifestacions, la posada en marxa de m\xc3\xbaltiples xarxes per al salvament tant de presoners de guerra evadits, de refractaris al STO (Servei de Treball Obligatori) i de jueus perseguits._NEWLINE_La Resist\xc3\xa8ncia va poder manifestar tant a la ciutat com al camp, sobretot-per aquest \xc3\xbaltim-arran del naixement del  maquis  a la primavera de 1943 (el nom  maquis  es refereix a un tipus de vegetaci\xc3\xb3 mediterr\xc3\xa0nia, la m\xc3\xa0quia, un bosc frond\xc3\xb3s-particularment a C\xc3\xb2rsega-i encara m\xc3\xa9s a l\'expressi\xc3\xb3 corsa \xc2\xab prendre li maquis \xc2\xbb, que significa refugiar-se al bosc per fugir de les autoritats o b\xc3\xa9 d\'una  vendetta ). L\'ex\xc3\xa8rcit de les ombres va reunir a homes de tots els horitzons, exposats a una terror\xc3\xadfica repressi\xc3\xb3 per la RSHA, l\'Abwehr, la Wehrmacht, aix\xc3\xad com la Mil\xc3\xadcia Francesa i la policia de l\' Estat franc\xc3\xa8s  (r\xc3\xa8gim de Vichy)._NEWLINE_Encara que la Resist\xc3\xa8ncia activa i organitzada mai va representar m\xc3\xa9s del 2 o 3% de la poblaci\xc3\xb3 francesa, no hagu\xc3\xa9s pogut sobreviure ni desenvolupar-se sense innombrables complicitats populars, en particular en l\'\xc3\xa8poca dels maquis.\n_START_SECTION_\nMembres\n_START_PARAGRAPH_\nEls resistents van ser homes i dones de totes les edats, encara que sovint joves, fins i tot molt joves. Els estudis apunten que, tot i que la Resist\xc3\xa8ncia va comptar amb aut\xc3\xa8ntics personatges rom\xc3\xa0ntics i bohemis, la gran majoria d\'ells estaven casats, tenien un ofici i una vida de fam\xc3\xadlia. Entre aquests cabien universitaris, mestres, periodistes, enginyers, eclesi\xc3\xa0stics, militars, adolescents de les classes mitjanes i superiors, tant com obrers, estenedors o artesans. Nom\xc3\xa9s una minoria vivia a temps complet en una total clandestinitat._NEWLINE_Totes les capes socials, totes les sensibilitats pol\xc3\xadtiques, filos\xc3\xb2fiques i religioses estan representades en el si de la Resist\xc3\xa8ncia. Tanmateix, els jueus, els dem\xc3\xb2crata-cristians, els socialistes i els comunistes s\xc3\xb3n els que m\xc3\xa9s omplien les seves files. Si b\xc3\xa9 la classe dels grans empresaris est\xc3\xa0 molt poc present-malgrat excepcions destacables (Peugeot, Michelin) -, en canvi nombrosos elements tradicionalment conservadors, com els de l\'Esgl\xc3\xa9sia, els militars o l\'aristocr\xc3\xa0cia, participen de forma significativa en la lluita._NEWLINE_Una gran quantitat d\'estrangers van combatre amb els resistents francesos: antifeixistes italians, antinazis alemanys i republicans espanyols refugiats a Fran\xc3\xa7a, immigrants polonesos, ucra\xc3\xafnesos i armenis, jueus ap\xc3\xa0trides. Francesos o estrangers, cal subratllar que a nivell representatiu, els jueus van destacar dins de la Resist\xc3\xa8ncia, en tots els nivells de responsabilitat i en totes les formes de combat subterrani. Tamb\xc3\xa9 s\'hi van unir molts membres de les mil\xc3\xadcies confederals, cenetistes i republicans exiliats de la Guerra Civil espanyola.\n_START_SECTION_\nLes diferents maneres de considerar la Resist\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriador del comprom\xc3\xads resistent, Olivier Wieviorka afirma que la Resist\xc3\xa8ncia pot organitzar-se segons una l\xc3\xb2gica de guerra, en la qual es lliguen les xarxes resistents amb la lluita dels ex\xc3\xa8rcits, o segons una l\xc3\xb2gica d\'ocupaci\xc3\xb3, en la qual participen nom\xc3\xa9s els moviments i les formes civils. Henri Michel, fundador del Comit\xc3\xa8 d\'Hist\xc3\xb2ria de la Segona Guerra mundial, definia la Resist\xc3\xa8ncia com "el conjunt dels combats en nom de la llibertat de la p\xc3\xa0tria i de la dignitat humana" contra l\'ocupant i els seus aliats.'