b"\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Passau\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Di\xc3\xb2cesi de Passau es pot considerar la successora de la di\xc3\xb2cesi de Lorch (Laureacum). A Lorch, una estaci\xc3\xb3 romana i un baluard important en l'encreuament del riu Enns i el Danubi, el cristianisme va prendre peu al segle tercer durant el per\xc3\xadode de dominaci\xc3\xb3 romana, i el bisbat de Lorch va existir segur al segle quart. Durant les grans migracions, el cristianisme al Danubi fou completament derrotat, i la poblaci\xc3\xb3 celta i romana anihilada o esclavitzada._NEWLINE_A la regi\xc3\xb3 entre el Lech i l'Enns, els n\xc3\xb2mades bajuvari es convertiren al cristianisme al set\xc3\xa8 segle, mentre que els \xc3\xa0vars, a l'est, romanien pagans. L'organitzaci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica de Baviera fou establerta per sant Bonifaci, que, amb el suport del duc Odil\xc3\xb3 va erigir quatre seus: el bisbat de Freising, el de Ratisbona, el de Passau, i el de Salzburg. Va nomenar bisbe de Passau a Vivil\xc3\xb3 o Vivolus, que havia estat ordenat pel Papa Gregori III, i que havia estat durant molt de temps l'\xc3\xbanic bisbe a Baviera. Des d'aleshores, Vivil\xc3\xb3 residia permanentment a Passau, al lloc de l'antiga col\xc3\xb2nia romana de Batavis. Aqu\xc3\xad hi havia una esgl\xc3\xa9sia, el fundador de la qual no es coneix, dedicada a Sant Esteve. Al bisbat de Vivil\xc3\xb3 s'hi va annexionar Lorch, que mentrestant s'havia convertit en un lloc petit i insignificant. Per la generositat del duc, es va erigir una catedral aviat prop de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve, i aqu\xc3\xad el bisbe vivia en com\xc3\xba amb el seu clergat._NEWLINE_Els l\xc3\xadmits de la di\xc3\xb2cesi s'estenien cap a l'oest fins al riu Isar, i cap a l'est fins a l'Enns. En afers eclesi\xc3\xa0stics, Passau era probablement, des del comen\xc3\xa7ant, sufrag\xc3\xa0nia de Salzburg. A trav\xc3\xa9s del favor dels ducs Odil\xc3\xb3 i Tassil\xc3\xb3, el bisbat va rebre molts regals, i van sorgir uns quants monestirs -per exemple l'Abadia de Niederaltaich, l'Abadia de Niedernburg, l'Abadia de Mattsee, l'Abadia de Kremsm\xc3\xbcnster- que foren ricament dotats. Sota el bisbe Waltreich (774-804), despr\xc3\xa9s de la conquesta dels \xc3\xa0vars, que havien ajudat el rebel duc Tassil\xc3\xb3, el districte entre l'Enns i el Raab fou agregat a la di\xc3\xb2cesi, que aix\xc3\xad inclo\xc3\xafa la part oriental sencera d'Ostmark de Baviera del sud i part del que \xc3\xa9s ara Hongria. Els primers missioners per als hongaresos pagans van arribar des de Passau, i el 866 l'esgl\xc3\xa9sia enviava missioners a Bulg\xc3\xa0ria._NEWLINE_Passau, el baluard m\xc3\xa9s oriental dels alemanys, va patir moltes incursions dels hongaresos. En aquell temps es destru\xc3\xafren moltes esgl\xc3\xa9sies i monestirs. Quan, despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria a la Batalla de Lechfeld, els alemanys van pressionar endavant i van recobrar l'antiga Ostmark, el bisbe Adalbert (946-971) esperava estendre la seva jurisdicci\xc3\xb3 espiritual sobre Hongria. El seu successor Piligrim (971-991), que va treballar reeixidament per a la cristianitzaci\xc3\xb3 de Pann\xc3\xb2nia, aspirava a alliberar Passau de l'autoritat metropolitana de Salzburg, per\xc3\xb2 aquesta aspiraci\xc3\xb3 va quedar completament frustrada, aix\xc3\xad com en el seu intent d'afirmar les reclamacions metropolitanes que se suposava que Passau havia heretat de Lorch, i pretenia incloure tota Hongria a la seva di\xc3\xb2cesi. Amb la fundaci\xc3\xb3 de molts monestirs dins la seva di\xc3\xb2cesi, preparava el cam\xc3\xad pel poder dels pr\xc3\xadnceps-bisbes posteriors. Tamb\xc3\xa9 constru\xc3\xafa moltes esgl\xc3\xa9sies noves i en restaurava altres en ru\xc3\xafnes. El seu successor, Cristi\xc3\xa0 (991-1002) rebia el 999 d'Ot\xc3\xb3 III el privilegi de mercat i els drets d'encunyaci\xc3\xb3, impostos, i jurisdicci\xc3\xb3 alta i baixa. Enric II del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic li va concedir una gran part del Bosc del Nord. De llavors en endavant, en efecte, els bisbes governaren com pr\xc3\xadnceps de l'imperi, encara que el t\xc3\xadtol s'utilitzar\xc3\xa0 per primera vegada nom\xc3\xa9s en un document el 1193. Sota Berengar (1013-45) el districte oriental sencer del bosc de Viena fins al Letha i March fou posat sota la jurisdicci\xc3\xb3 de Passau. Durant el seu temps, el cap\xc3\xadtol de la catedral va fer la seva aparici\xc3\xb3, per\xc3\xb2 hi ha poca informaci\xc3\xb3 pel que fa al seu comen\xc3\xa7ament com a corporaci\xc3\xb3 separada amb el dret d'elegir un bisbe. Aquest dret estava molt dificultat per l'exercici de la influ\xc3\xa8ncia imperial._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament de la Lluita de les Investidures, sant Altmann va ocupar la seu (1065-91) i fou un dels pocs bisbes alemanys que s'adheriren al papa Gregori VII. Ulrich I d'H\xc3\xb6fft (1092-1121), que fou per un temps expulsat de la seva seu per Enric IV del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic, va promoure reformes mon\xc3\xa0stiques i tamb\xc3\xa9 les Croades. Reginmar (1121-38), Reginbert, comte d'Hegenau (1136-47) que va participar en la croada de Conrad III, i Conrad d'\xc3\x80ustria (1149-64), germ\xc3\xa0 del bisbe Otto de Freising, estaven molt interessats en la fundaci\xc3\xb3 de nous monestirs i en la reforma d'aquells ja existents. Ulrich d'Andechs (1215 1221), fou reconegut formalment pr\xc3\xadncep de l'imperi al Reichstag de Nuremberg el 1217. Les reformes que foren comen\xc3\xa7ades per Gebhard von Plaien (1221-32) i R\xc3\xbcdiger von Rodeck (1233-1250) trobaren un promotor zel\xc3\xb3s en Otto von Lonsdorf (1254-65), un dels bisbes m\xc3\xa9s grans de Passau. Prenia mesures estrictes contra els monestirs que havien relaxat la disciplina, va introduir els franciscans i dominicans a la seva di\xc3\xb2cesi, va promogure les arts i les ci\xc3\xa8ncies, i va recollir antics documents que havien sobreviscut a les tempestes del per\xc3\xadode anterior, de manera que li devem gaireb\xc3\xa9 tot el nostre coneixement de l'antiga hist\xc3\xb2ria de Passau. El bisbe Pere, anteriorment canonge de Breslau, va cooperar amb la dinastia dels Habsburg i va atorgar feus episcopals als fills del rei Rodolf._NEWLINE_Sota Bernhard de Brambach (1285-1313) comen\xc3\xa7aren les lluites de Passau per convertir-se en una ciutat imperial lliure. Despr\xc3\xa9s d'una revolta el maig de 1298, el bisbe va concedir privilegis als burgesos, en l'ordenan\xc3\xa7a municipal de 1299, conforme al que s'anomenava la Carta de Bernhardine. Havent estat cremada la catedral el 1281, va construir una nova catedral que va durar fins a 1662. Albert III von Winkel (1363-80) fou especialment actiu en la lluita amb els burgesos i va resistir a les bandes de lladres. La Pesta Negra visitava el bisbat sota Gottfried II von Weitzenbeck (1342-62). Jordi I von Hohenlohe (1388-1421), que, despr\xc3\xa9s de 1418 fou canceller imperial, es va oposar energ\xc3\xa8ticament als Hussites. Durant el temps d'Ulric III von Nussdorf (1451-79) la di\xc3\xb2cesi patia el seu primer gran escur\xc3\xa7ament amb la formaci\xc3\xb3 de la nova di\xc3\xb2cesi de Viena (1468). Aquesta di\xc3\xb2cesi fou despr\xc3\xa9s ampliada a costa de Passau pel papa Sixt IV. Cap al final del segle XV el conflicte per la seu entre un candidat austr\xc3\xadac i un bavar\xc3\xa8s portava gaireb\xc3\xa9 a un estat de guerra a la di\xc3\xb2cesi._NEWLINE_La Reforma Protestant va penetrar a tota la part no bavaresa de la di\xc3\xb2cesi, excepte el comtat d'Ortenburg, pels esfor\xc3\xa7os d'Ernest de Baviera que, encara que mai consagrat, va governar la di\xc3\xb2cesi de 1517 a 1541. El luteranisme va trobar molts partidaris, tanmateix, en la porci\xc3\xb3 austr\xc3\xadaca. Wolfgang comte de Salm (1540-55) i Urban von Trennbach (1561-98) dirigiren la contrareforma. Sota Wolfgang es va ajustar la Pau de Passau, a l'estiu de 1552. L'\xc3\xbaltim pr\xc3\xadncep-bisbe bavar\xc3\xa8s fou Urb\xc3\xa0, que en les seves lluites durant la Reforma va rebre ajut substancial de la part austr\xc3\xadaca de la di\xc3\xb2cesi, d'Albert V de Baviera, i, despr\xc3\xa9s de Rodolf II del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. Tots els successors d'Urb\xc3\xa0 eren austr\xc3\xadacs. El bisbe Leopold I (1598-1625) (tamb\xc3\xa9 Bisbe d'Estrasburg despr\xc3\xa9s de 1607) era un dels primers a entrar a la Lliga Cat\xc3\xb2lica de 1609. En la Guerra dels Trenta Anys fou lleial al seu germ\xc3\xa0 Ferran II del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. L'arxiduc Leopold Guillem d'Habsburg (1625-62), fill de Ferran II, un pr\xc3\xadncep piet\xc3\xb3s i un gran benefactor de la Ciutat de Passau, especialment despr\xc3\xa9s del gran incendi de 1662, finalment va reunir cinc bisbats._NEWLINE_El pr\xc3\xadncep-bisbe Wenzelaus Von Thun (1664-73) va comen\xc3\xa7ar la nova catedral que fou completada trenta anys m\xc3\xa9s tard pel seu successor cardenal John Philip Von Lamberg. El Pr\xc3\xadncep cardenal i el seu nebot, tamb\xc3\xa9 pr\xc3\xadncep-cardenal Joseph Dominicus Von Lamberg, un temps despr\xc3\xa9s successor del seu oncle (1723-62), en foren els dos cardenals. Eren germ\xc3\xa0 i fill de Franz Joseph I de Leuchtenberg, i els dos diplom\xc3\xa0tics de la cort austr\xc3\xadaca._NEWLINE_Quan Viena fou erigida en arxidi\xc3\xb2cesi el 1722, va renunciar a les parr\xc3\xb2quies m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del Bosc de Viena, i a canvi fou eximida de l'autoritat metropolitana de Salzburg, i obtenia el pal\xc2\xb7li per a ell mateix i els seus successors. Leopold Ernst comte de Firmian (1763-83), nomenat cardenal el 1772, establia un institut de teologia a Passau i, despr\xc3\xa9s de la supressi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes, fundava un liceu. Sota Josep d'Auersperg (1783-95), Josep II del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic agafava dos ter\xc3\xa7os de la di\xc3\xb2cesi per formar les di\xc3\xb2cesis de Linz i de Sainkt P\xc3\xb6lten. L'\xc3\xbaltim bisbe pr\xc3\xadncep, Leopold von Thun (1796-1826), va veure la secularitzaci\xc3\xb3 del bisbat el 1803; la ciutat de Passau i els dominis a l'esquerra del riu Inn i a la dreta de l'Ilz van passar a Baviera, mentre el territori a l'esquerra del Danubi i de l'Ilz anava al Gran Ducat de Toscana i despr\xc3\xa9s a \xc3\x80ustria. El 22 de febrer de 1803, quan els b\xc3\xa0vars van marxar a Passau, el pr\xc3\xadncep-bisbe es retirava a les seves propietats a Boh\xc3\xa8mia, i mai no va retornar a la seva anterior resid\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Pel concordat de 1818, a la di\xc3\xb2cesi se li donaren l\xc3\xadmits nous. Despr\xc3\xa9s de la mort de l'\xc3\xbaltim pr\xc3\xadncep-bisbe, l'exempci\xc3\xb3 de Passau de cap altre poder metropolit\xc3\xa0 cessava, i la di\xc3\xb2cesi va esdevenir sufrag\xc3\xa0nia de Munich-Freising."