b"\n_START_ARTICLE_\nNord-du-Qu\xc3\xa9bec\n_START_SECTION_\nGeografia f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 limita a l'oest amb les badies de Hudson i James, al nord amb l'estret de Hudson i la badia d'Ungava, al nord-oest amb el Labrador, i al sud i sud-est amb les regions administratives quebequeses d'Abitibi-T\xc3\xa9miscamingue, Mauricie, Saguenay-Lac-Saint-Jean i C\xc3\xb4te-Nord\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 Nord-du-Qu\xc3\xa9bec formava part de la Terra de Rupert de la Companyia de la Badia de Hudson fins al 1870, quan va ser transferida al nou Dominion del Canad\xc3\xa0 per les autoritats brit\xc3\xa0niques. El 1898, el Parlament del Canad\xc3\xa0 va fixar la frontera septentrional del Quebec al mig del riu Eastmain, prop del paral\xc2\xb7lel 52. El 1912, el districte d'Ungava, que comprenia tot el territori al nord del riu Eastmain, va ser cedit al Quebec pel Parlament canadenc. La frontera entre el Quebec i la col\xc3\xb2nia de Terranova va ser fixada pel Comit\xc3\xa8 Judicial del Consell Privat de Londres el 1927, per\xc3\xb2 el govern quebequ\xc3\xa8s no considera aquesta decisi\xc3\xb3 com definitiva quant a la frontera de la regi\xc3\xb3 de la C\xc3\xb4te-Nord._NEWLINE_La part del territori transferit que es troba al nord del paral\xc2\xb7lel 49 era conegut, fins al 1987, com el Nou Quebec. Quant al territori al sud del paral\xc2\xb7lel 49, va pert\xc3\xa0nyer a les autoritats municipals d'Abitibi i de la Vall\xc3\xa9e-de-l'Or durant la primera meitat del segle XX._NEWLINE_L'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica de la regi\xc3\xb3 Nord-du-Qu\xc3\xa9bec va ser profundament modificada entre 1976 i 1984 per adequar-la a la Convenci\xc3\xb3 de la Badia James i del Nord quebequ\xc3\xa8s, signada el novembre de 1975 pels representants inuits i crees d'una part, i els governs del Quebec i del Canad\xc3\xa0 de l'altra.\n_START_SECTION_\nAdministraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nNord-du-Qu\xc3\xa9bec es divideix en dues regions distintes. Al nord del paral\xc2\xb7lel 55 hom troba Nunavik, cobert per la tundra i la taig\xc3\xa0. Nunavik est\xc3\xa0 majorit\xc3\xa0riament poblat per esquimals, que viuent en els 14 pobles n\xc3\xb2rdics situats al llarg de la costa. Nunavik \xc3\xa9s administrat per l'Administraci\xc3\xb3 Regional Kativik (ARK), excepci\xc3\xb3 feta del poble cree de Whapmagoostui, el qual forma part de l'Administraci\xc3\xb3 Regional Cree._NEWLINE_La part meridional, anomenada Jam\xc3\xa9sie, s'est\xc3\xa9n de la badia James fins als monts Otish a l'est. Aquest territori, principalment cobert per boscos boreals, el comparteixen la naci\xc3\xb3 cree i els Jam\xc3\xa9siens no-aut\xc3\xb2ctons. La seva administraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s compartida per l'Administraci\xc3\xb3 Regional Cree, que agrupa els 9 pobles crees de Nord-du-Qu\xc3\xa9bec, i les cinc municipalitats de Jam\xc3\xa9sie. La municipalitat de la Badia James i l'Administraci\xc3\xb3 Regional Cree assumeixen certes funcions d'una municipalitat regional de comtat."