b'\n_START_ARTICLE_\nBarcelona Traction, Light and Power\n_START_SECTION_\nInicis i expansi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'objectiu inicial d\'aquesta empresa va ser produir electricitat i distribuir-la a l\'\xc3\xa0rea metropolitana de Barcelona, per tal d\'utilitzar-la en l\'enllumenat p\xc3\xbablic, el subministrament dom\xc3\xa8stic, el funcionament dels tramvies i la xarxa de ferrocarrils metropolitans. Amb aquesta finalitat va comprar les concessions hidr\xc3\xa0uliques m\xc3\xa9s potents aix\xc3\xad com les xarxes de distribuci\xc3\xb3 urbanes m\xc3\xa9s grans, aprofitant la seva gran capacitat per mobilitzar capitals internacionals._NEWLINE_Una de les primeres adquisicions fou la societat "Tramvies de Barcelona" i la Companyia Barcelonesa d\'Electricitat. Un cop aconseguit el mercat i per tal d\'obtenir l\'energia el\xc3\xa8ctrica que necessitava per subministrar a les seves empreses, va iniciar un ambici\xc3\xb3s projecte d\'aprofitament hidroel\xc3\xa8ctric a la zona del Prepirineu. Dintre d\'aquest projecte es troba el Canal Industrial de Ser\xc3\xb2s, que s\'acabaria completant amb la construcci\xc3\xb3 de dues grans preses (Camarasa i Sant Antoni), que a part de produir tamb\xc3\xa9 energia, li garantirien un cabal m\xc3\xa9s o menys constant al llarg de l\'any. Amb aquestes infraestructures finalitzades es va constituir el primer sistema integrat d\'embasaments i centrals constru\xc3\xafts a Espanya. De fet, l\'any 1914 aquesta empresa era la setena productora d\'electricitat al m\xc3\xb3n i la primera d\'Europa._NEWLINE_La seva estrat\xc3\xa8gia era diferent de la seva competidora de l\'\xc3\xa8poca, l\'empresa Energ\xc3\xada El\xc3\xa9ctrica de Catalu\xc3\xb1a, ja que no nom\xc3\xa9s apostava per produir l\'electricitat mitjan\xc3\xa7ant la construcci\xc3\xb3 de grans salts d\'aigua al Pirineu, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 invertia en empreses que la consumien. Finalment, La Canadenca va acabar comprant la seva competidora m\xc3\xa9s important el 1923, obtenint aix\xc3\xad una posici\xc3\xb3 pr\xc3\xa0cticament de monopoli.\n_START_SECTION_\nLa propietat de l\'empresa\n_START_PARAGRAPH_\nCoincidint amb l\'inici de la Primera Guerra Mundial, l\'empresa va comen\xc3\xa7ar a patir molts problemes econ\xc3\xb2mics per finan\xc3\xa7ar els interessos dels pr\xc3\xa9stecs amb els quals pagava les grans obres que havia de realitzar. Cal afegir que la mort de l\'impulsor del projecte Fred Stark Pearson a l\'enfonsament del transatl\xc3\xa0ntic Lusit\xc3\xa0nia l\'1 de maig de 1915 va suposar un cop per a l\'empresa. Per aix\xc3\xb2 un grup de financers, principalment belgues, van prendre el control accionarial de la companyia i van sanejar-la._NEWLINE_En va ser director gerent Frank Fraser Lawton.\n_START_SECTION_\nManipulaci\xc3\xb3 i fallida\n_START_PARAGRAPH_\nLa companyia va continuar amb la seva expansi\xc3\xb3 fins a la Guerra Civil espanyola quan va ser col\xc2\xb7lectivitzada. Un cop finalitzada la guerra va ser retornada als seus antics propietaris belgues. Per\xc3\xb2 els problemes tot just havien comen\xc3\xa7at: va quedar subjugada a l\'inter\xc3\xa8s dels guanyadors._NEWLINE_Segons la l\xc3\xb2gica del nou r\xc3\xa8gim, l\'empresa energ\xc3\xa8tica m\xc3\xa9s important del pa\xc3\xads no podia estar controlada per capital estranger, concretament belga, i es va dissenyar un pla politico-judicial per controlar-la que es va iniciar el 12 de febrer de 1948 als Tribunals de Reus i va finalitzar el 1951 amb la fallida t\xc3\xa8cnica de l\'empresa, tot i que els procediments judicials no s\'acabarien fins al 5 de febrer de 1970 a la Cort Internacional de Just\xc3\xadcia amb seu a La Haia._NEWLINE_El r\xc3\xa8gim del general Franco impedia la sortida de capitals a l\'estranger argumentant que podien servir per finan\xc3\xa7ar la resist\xc3\xa8ncia a la dictadura: aix\xc3\xb2 va provocar que la companyia no pogu\xc3\xa9s pagar els interessos dels cr\xc3\xa8dits subscrits a l\'estranger ni pagar els dividends als accionistes estrangers. De resultes d\'aix\xc3\xb2, el preu de les accions van caure als mercats financers. Aprofitant aquesta conjuntura, l\'any 1948 l\'empresa Fenchurch Nominees Ltd. va intentar comprar la major part de les accions, per\xc3\xb2 sense \xc3\xa8xit. _NEWLINE_Poc temps despr\xc3\xa9s d\'aquesta temptativa, el 12 de febrer de 1948 tres accionistes van presentar davant dels Jutjats de Reus una demanda del fallida de l\'empresa que va prosperar i el 1952 els b\xc3\xa9ns de l\'empresa van ser subhastats i adquirits per l\'empresa "Fuerzas Electricas de Catalunya SA" (FECSA), que havia estat fundada poc abans de la subhasta pel financer mallorqu\xc3\xad Joan March i Ordinas, un avalador fonamental de la dictadura franquista. El preu de compra fou per un rid\xc3\xadcul valor de l\'1 per 1000 del valor real de la companyia._NEWLINE_Aquest proc\xc3\xa9s no es va tancar dins la jurisdicci\xc3\xb3 espanyola, ja que el govern belga va iniciar un procediment judicial que va arribar al Tribunal de la Haia, el qual va dictaminar en una votaci\xc3\xb3 de 15 contra 1 que el govern belga no tenia el dret de defensar els accionistes belgues, ja que la companyia encara tenia la seu al Canad\xc3\xa0, i per tant havia d\'haver estat aquest govern qui planteg\xc3\xa9s la demanda. D\'aquesta manera el 5 de febrer de 1970 la resoluci\xc3\xb3 va ser ferma i el proc\xc3\xa9s judicial va finalitzar._NEWLINE_Per tot el que va envoltar el proc\xc3\xa9s, aix\xc3\xad com pels personatges implicats en la trama, i pel resultat final, amb la subhasta de l\'empresa i la seva posterior adquisici\xc3\xb3 per la companyia FECSA, controlada per Joan March, que cal no oblidar que va ser un dels grans avaladors del general Franco, en molts sectors el final del proc\xc3\xa9s va ser considerat com un bot\xc3\xad de la Guerra Civil.'