b"\n_START_ARTICLE_\nEvoluci\xc3\xb3 territorial de M\xc3\xa8xic\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquesta entrada s'introduir\xc3\xa0 el tema de l'evoluci\xc3\xb3 territorial de M\xc3\xa8xic al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria com a pa\xc3\xads independent. El trastorn territorial lim\xc3\xadtrof de M\xc3\xa8xic va ser afectat per diversos decrets presidencials i imperials, des de la Llei de Bases per a la convocat\xc3\xb2ria al congr\xc3\xa9s constituent fins a l'acta constitutiva de la federaci\xc3\xb3, que van determinar l'extensi\xc3\xb3 territorial nacional com a resultat de la integraci\xc3\xb3 de les jurisdiccions que van correspondre en el seu moment a la Nova Espanya, la capitania general de Yucat\xc3\xa1n i Guatemala i els Regnes aut\xc3\xb2noms d'Orient i Occident, i que, al seu torn, establix la independ\xc3\xa8ncia d'Espanya.\n_START_SECTION_\nIntend\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nA la ciutat de C\xc3\xb2rdoba, va ser l'escenari en el qual el m\xc3\xa0xim cap de les forces independentistes trigarantes, Agust\xc3\xadn de Iturbide, i l'\xc3\xbaltim virrei que acabava d'arribar d'Espanya, Juan O'Donoj\xc3\xba, es van trobar per fer el que cap altre havia fet abans en el territori: signar la independ\xc3\xa8ncia de la col\xc3\xb2nia. Establix la independ\xc3\xa8ncia per sempre d'Espanya. Sota el govern d'Agust\xc3\xadn de Iturbide, \xc3\xa9s quan M\xc3\xa8xic va tenir la seva major extensi\xc3\xb3 territorial, ja que els territoris de la Capitania General de Guatemala s'annexionaren a l'Imperi. L'imperi mexic\xc3\xa0 va disposar que s'havia de mantenir el sistema creat per la real ordenan\xc3\xa7a d'intendents que dividia el territori de la Nova Espanya en 12 intend\xc3\xa8ncies, 3 governs i 2 prov\xc3\xadncies internes.\n_START_SECTION_\nEstats i territoris\n_START_PARAGRAPH_\nL'acta constitutiva de la federaci\xc3\xb3 determina l'extensi\xc3\xb3 territorial nacional com a la resultant de la integraci\xc3\xb3 de les jurisdiccions que van correspondre en el seu moment a la Nova Espanya, la Capitania General de Yucat\xc3\xa1n i les Prov\xc3\xadncies internes d'Orient i Occident. Tamb\xc3\xa9 establix la independ\xc3\xa8ncia per sempre d'Espanya, ratifica el principi de sobirania popular, confirma la pertinen\xc3\xa7a perp\xc3\xa8tua de l'Estat a la religi\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica, apost\xc3\xb2lica i romana, adopta un r\xc3\xa8gim de govern en forma de rep\xc3\xbablica representativa popular i federal, reconeix la sobirania dels Estats que conformen la uni\xc3\xb3 federal, divideix el poder suprem de la federaci\xc3\xb3 en legislatiu, executiu i federal, aix\xc3\xad com divideix en tres poders els govern dels Estats federats, crea un poder legislatiu dividit en dos c\xc3\xa0meres, la de senadors i la de diputats, consolida el principi d'igualtat de les persones davant la llei i, per \xc3\xbaltim, integra tamb\xc3\xa9 els drets fonamentals de les persones i del ciutad\xc3\xa0, tals com la llibertat de creen\xc3\xa7a, d'escriure i publicar idees.\n_START_SECTION_\nDepartaments\n_START_PARAGRAPH_\nEn el govern d'Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Anna es ratifiquen les Set Lleis per decret presidencial. Aquestes lleis van ser una s\xc3\xa8rie de seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies constitucionals que van alterar l'estructura de la rep\xc3\xbablica mexicana a principis del segle\xc2\xa0xix. Les lleis van ser promogudes pel president de M\xc3\xa8xic i promulgades pel president inter\xc3\xad de M\xc3\xa8xic, Jos\xc3\xa9 Justo Corro, el 30 de desembre de 1836. Aquestes mesures d'enfocament central van ocasionar la declaraci\xc3\xb3 de la independ\xc3\xa8ncia de Texas, Yucat\xc3\xa1n i altres entitats sense haver estat formades per aquestes pol\xc3\xadtiques, i que, encara que tinguin tend\xc3\xa8ncia conservadora, les lleis van contemplar la divisi\xc3\xb3 de poders. \xc3\x89s en aquests territois en qu\xc3\xa8 els estats federals serien departaments amb governadors i legisladors electes pel president de M\xc3\xa8xic.\n_START_SECTION_\nDepartaments Imperials\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la instauraci\xc3\xb3 del Segon Imperi Mexic\xc3\xa0, l'emperador Maximili\xc3\xa0 I de M\xc3\xa8xic va realitzar una nova divisi\xc3\xb3 del territori nacional de M\xc3\xa8xic ajudat per Manuel Orozco y Berra, per la qual el pa\xc3\xads de M\xc3\xa8xic quedava dividit en 50 departaments imperials pels seus l\xc3\xadmits naturals. Cada departament tenia una extensi\xc3\xb3 superficial a la seva configuraci\xc3\xb3 territorial, clima i elements de producci\xc3\xb3 equitatius al nombre d'habitants, pels quals es va tenir en compte els elements geogr\xc3\xa0fics per a la delimitaci\xc3\xb3 de les jurisdiccions territorials i per al futur desenvolupament de les noves demarcacions. D'aquesta manera, va assol\xc3\xad una millor influ\xc3\xa8ncia comercial entre les entitats. Maximili\xc3\xa0 va ser contactat per primera ocasi\xc3\xb3 pels conservadors mexicans, els quals buscaven un pr\xc3\xadncep europeu per ocupar la corona del Segon Imperi Mexic\xc3\xa0 que estaven planejant amb el suport de Fran\xc3\xa7a i de l'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica. L'emperador va decidir acceptar l'oferta, no sense abans renunciar a tots els seus t\xc3\xadtols a fi d'evitar qualsevol inger\xc3\xa8ncia del seu germ\xc3\xa0 en les pol\xc3\xadtiques del seu futur govern.\n_START_SECTION_\nEstats Federats\n_START_PARAGRAPH_\nA l'\xc3\xbaltima organitzaci\xc3\xb3 territorial per la Constituci\xc3\xb3 Pol\xc3\xadtica dels Estats Units Mexicans de 1917, la constituci\xc3\xb3 vigent, que va n\xc3\xa9ixer a partir dels ideals de la Revoluci\xc3\xb3 Mexicana, compta amb 31 estats federats i un districte federal."