b'\n_START_ARTICLE_\nUltim\xc3\xa0tum de juliol\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEl 31 de mar\xc3\xa7 de 1909, S\xc3\xa8rbia s\'havia comprom\xc3\xa8s amb \xc3\x80ustria-Hongria i les Grans Pot\xc3\xa8ncies a respectar la integritat territorial d\'\xc3\x80ustria-Hongria, abandonar la seva actitud de protesta per la recent annexi\xc3\xb3 per \xc3\x80ustria-Hongria de les prov\xc3\xadncies de B\xc3\xb2snia i Hercegovina (on hi havia majoria de poblaci\xc3\xb3 s\xc3\xa8rbia), i modificar la seva pol\xc3\xadtica per conviure en bon ve\xc3\xafnatge amb \xc3\x80ustria-Hongria. Aquest comprom\xc3\xads va ser la base legal per a l\'Ultim\xc3\xa0tum._NEWLINE_El 1911, S\xc3\xa8rbia va establir tres llocs d\'escolta a la frontera austro-hongaresa. El personal d\'aquestes posicions tenia la tasca oficial de recollir informaci\xc3\xb3 sobre el que passava a l\'altra banda de la frontera, i de fer un estudi del terreny en cas de guerra; extraoficialment, havia d\'organitzar grups revolucionaris a B\xc3\xb2snia, descobrir persones de fiar, fomentar l\'activitat revolucion\xc3\xa0ria, i establir contacte amb agitadors bosnians per tal de reclutar voluntaris i aixecar una insurrecci\xc3\xb3 en cas de guerra amb \xc3\x80ustria-Hongria. Durant els anys seg\xc3\xbcents, va haver-hi una s\xc3\xa8rie d\'intents d\'assassinat contra dirigents austro-hongaresos a Cro\xc3\xa0cia i a B\xc3\xb2snia i Hercegovina que van culminar en els fets del 28 de juny de 1914. Tres dels assassins de Sarajevo, que venien de Belgrad, van confessar la implicaci\xc3\xb3 de membres en actiu de l\'ex\xc3\xa8rcit i el servei de fronteres serbi, i per tant \xc3\x80ustria-Hongria i Alemanya van demanar a S\xc3\xa8rbia directament i mitjan\xc3\xa7ant el seu aliat R\xc3\xbassia, d\'obrir una investigaci\xc3\xb3 sobre l\'assassinat. El 30 de juny, el secretari general del ministre serbi d\'Afers Exteriors Grui\xc4\x87 va respondre a una demanda austro-hongaresa d\'obertura d\'una investigaci\xc3\xb3 dient que "No s\'ha fet res per ara i l\'assumpte no \xc3\xa9s incumb\xc3\xa8ncia del Govern serbi"._NEWLINE_Un pas important per a l\'Ultim\xc3\xa0tum de Juliol va ser la missi\xc3\xb3 Hoyos del 5 de juliol de 1914 a Berl\xc3\xadn. En aquesta missi\xc3\xb3, el comte austro-hongar\xc3\xa8s Alexander von Hoyos va demanar suport als plans austr\xc3\xadacs respecte a S\xc3\xa8rbia despr\xc3\xa9s de l\'assassinat de l\'Arxiduc Francesc Ferran. El suport incondicional que el K\xc3\xa0iser va oferir a \xc3\x80ustria-Hongria s\'ha descrit sovint com "el xec en blanc".\n_START_SECTION_\nLliurament de la nota\n_START_PARAGRAPH_\nEl 23 de juliol al mat\xc3\xad, l\'ambaixador austro-hongar\xc3\xa8s a S\xc3\xa8rbia Giesl von Gieslingen va trucar el Ministeri d\'Exteriors serbi per informar a S\xc3\xa8rbia que es lliuraria un missatge important per al Primer Ministre Nikola Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 a dos quarts de cinc de la tarda. L\'av\xc3\xads es va fer arribar a Pa\xc5\xa1i\xc4\x87, per\xc3\xb2 va decidir de no tornar a Belgrad per rebre el missatge, demanant al Ministre de Finances serbi Pa\xc4\x8du que reb\xc3\xa9s Giesl i el seu comunicat. Pa\xc4\x8du i Grui\xc4\x87 van rebre Giesl a les sis de la tarda i Giesl va lliurar l\'"ultim\xc3\xa0tum", un annex que descrivia els resultats de la investigaci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80ustria-Hongria sobre els fets de Sarajevo i una carta de dues p\xc3\xa0gines. Giesl va avisar verbalment que si no es rebia una resposta satisfact\xc3\xb2ria en 48 hores, ell i la seva delegaci\xc3\xb3 tornarien a casa. Pa\xc4\x8du va posar diverses objeccions a la recepci\xc3\xb3 de la nota i a l\'escassetat de temps, per\xc3\xb2 Giesl va deixar la nota a la taula i es va acomiadar.'