b'\n_START_ARTICLE_\nArquitectura del Renaixement\n_START_PARAGRAPH_\nL\' Arquitectura del Renaixement o renaixentista correspon al per\xc3\xadode art\xc3\xadstic del Renaixement europeu, que inclou els segles XIV, XV i XVI. Es caracteritza per ser un moment de ruptura a la Hist\xc3\xb2ria de l\'arquitectura, en especial respecte a l\'estil arquitect\xc3\xb2nic previ: el g\xc3\xb2tic._NEWLINE_Produeix innovacions en diferents esferes: tant en els mitjans de producci\xc3\xb3 com en el llenguatge arquitect\xc3\xb2nic, que es plasm\xc3\xa0 en una adequada i completa teoritzaci\xc3\xb3._NEWLINE_Una altra de les notes que caracteritza aquest moviment \xc3\xa9s la nova actitud dels arquitectes, passant de ser artesans a verdaders professionals, marcant a cada obra el seu estil personal. Les grans catedrals g\xc3\xb2tiques s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament an\xc3\xb2nimes, tanmateix les grans obres renaixentistes estan totes firmades. Van inspirar la seva tasca en la seva pr\xc3\xb2pia interpretaci\xc3\xb3 de l\'antiguitat cl\xc3\xa0ssica, en particular en la seva vessant arquitect\xc3\xb2nica, que consideraven model perfecte de les Belles Arts._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un moment en qu\xc3\xa8 les Arts manifesten un projecte de s\xc3\xadntesi i interdisciplinarietat bastant compacte, no considerant-se com a elements independents, sin\xc3\xb3 subordinats a l\'Arquitectura.\n_START_SECTION_\nLa import\xc3\xa0ncia de la perspectiva\n_START_PARAGRAPH_\nUna dada important en el definici\xc3\xb3 d\'espacialitat del Renaixement \xc3\xa9s la incorporaci\xc3\xb3 de la perspectiva com a instrument del projecte arquitect\xc3\xb2nic i la noci\xc3\xb3 de disseny com a forma de coneixement._NEWLINE_La principal ruptura amb l\'espai medieval es produeix en el moment en qu\xc3\xa8 els arquitectes del Renaixement passen a dissenyar als seus edificis un desenvolupament en el qual les regles del disseny s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cilment assimilables pels seus usuaris. A partir d\'una an\xc3\xa0lisi objectiva de l\'espai, presidit per un cert sentit emp\xc3\xadric, arriben a conclusions que imposaran el mateix ritme de l\'edifici i el seu entorn._NEWLINE_El domini del llenguatge cl\xc3\xa0ssic, per fer arribar aquests efectes \xc3\xbatils als edificis, fa possible l\'estudi de la perspectiva. Com a resultat, sorgeix una arquitectura inserida en un espai perspectiu._NEWLINE_Aquestes noves relacions espacials s\xc3\xb3n especialment evidents comparades amb l\'espai present en les catedrals g\xc3\xb2tiques. En elles, la intenci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica \xc3\xa9s que l\'observador, des del moment en qu\xc3\xa8 entra a l\'edifici, sigui dominat per l\'espai i instintivament alci la seva mirada cap al cim, procurant aix\xc3\xad un moviment ascendent a la recerca de la figura de D\xc3\xa9u. En altres paraules, tota monumentalitat d\'aquest espai g\xc3\xb2tic t\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3, entre d\'altres, que \xc3\xa9s tenir la voluntat de l\'individu i determinar els seus desigs, la funci\xc3\xb3 de la seva estada i l\'\xc3\xbas de l\'edifici. A l\'espai renaixentista, la intenci\xc3\xb3 \xc3\xa9s justament la contr\xc3\xa0ria: l\'edifici no domina l\'individu, sin\xc3\xb3 que aquest reflexiona sobre la seva espacialitat i la manega. Es trasllada el concepte d\'una arquitectura a la mesura de D\xc3\xa9u a la d\'una a la mesura de l\'home.\n_START_SECTION_\nInspiraci\xc3\xb3 vitruviana\n_START_PARAGRAPH_\nLa recuperaci\xc3\xb3 de l\'ideari de l\'arquitectura cl\xc3\xa0ssica, introdu\xc3\xafda per la cultura del Renaixement, necess\xc3\xa0riament va haver de transcendir de la mera observaci\xc3\xb3 de la realitat. L\'arquitectura produ\xc3\xafda pels artistes renaixentistes, humanistes en general, procuraven mantenir una imatge erudita i liter\xc3\xa0ria, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la mera reproducci\xc3\xb3 de les ru\xc3\xafnes grecoromanes. Els arquitectes creaven sempre a la recerca d\'un model ideal, en detriment dels models existents (amb gran nombre de ru\xc3\xafnes en especial a It\xc3\xa0lia). Aquests models ideals o idealitzats van ser sistematitzats i plasmats de forma te\xc3\xb2rica, en el que donar\xc3\xa0 origen als tractats d\'arquitectura cl\xc3\xa0ssica de l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Sens dubte, per a la creaci\xc3\xb3 del model te\xc3\xb2ric, l\'observaci\xc3\xb3 de les ru\xc3\xafnes va ser la inspiraci\xc3\xb3 predominant dels primers arquitectes renaixentistes italians, per\xc3\xb2 a mesura que el Renaixement evolucionava, els estudiosos, passaran, sistem\xc3\xa0ticament, d\'oferir o recuperar els c\xc3\xa0nons i obres t\xc3\xa8cniques del classicisme a redactar els seus propis tractats de l\'estil, que encara que basats en el classicisme, arriben a ser efectivament anticl\xc3\xa0ssics._NEWLINE_\xc3\x89s destacable per a la formaci\xc3\xb3 de la tratad\xc3\xadstica renaixentista la preservaci\xc3\xb3 dels deu llibres D\'Architectura Marc Vitruvi, del segle I aC, b\xc3\xa0sics per a la difusi\xc3\xb3 de les idees de c\xc3\xa0non i ordre. Aquest va ser l\'\xc3\xbanic tractat del per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic que va sobreviure despr\xc3\xa9s de la caiguda de Roma, durant l\'edat mitjana, havent estat copiat i conservat, de forma fragment\xc3\xa0ria en general, a les biblioteques dels monestirs. Per aix\xc3\xb2, a mesura que els volums eren copiats i tradu\xc3\xafts, els dissenys i dibuixos que componien els tractats van anar perdent-se, motiu pel qual el contingut del tractat es va convertir amb el pas del temps en conf\xc3\xbas i a vegades, contradictori. Per aquest motiu, gran part de l\'esfor\xc3\xa7 dels tratadistes renaixentistes consistiria a recuperar el contingut perdut, arribant a aventurar per a la seva consumaci\xc3\xb3 patrons que de cap manera existien en el text original._NEWLINE_El tractat vitruvi\xc3\xa0, com a \xc3\xbanic gran referent te\xc3\xb2ric de l\'arquitectura cl\xc3\xa0ssica, i malgrat la seva manca de contingut, va servir de base per a tots els principals estudis realitzats pel Renaixement. Per exemple, un treball n\xc3\xadtidament derivat del vitruvi\xc3\xa0 s\xc3\xb3n els deu llibres de Leon Battista Alberti, coneguts com a De reaedificatoria.\n_START_SECTION_\nEls tractats i la posici\xc3\xb3 social de l\'arquitecte\n_START_PARAGRAPH_\nAl costat de la inspiraci\xc3\xb3 vitruviana, un element que caracteritzar\xc3\xa0 els principals tractats renaixentistes (especialment aquells que van ser redactats en els primers moments del Renaixement) \xc3\xa9s el fet que els seus autors procuraven, de vegades amb una preocupaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran que l\'afany investigador, posicionar l\'arquitecte com una figura t\xc3\xadpicament pertanyent a l\'elit fonamental en qualsevol estructura social. Tal determinaci\xc3\xb3 quant a la professi\xc3\xb3 no \xc3\xa9s, clarament un cas de simple \xc2\xabcorporativisme\xc2\xbb d\'aquells tratadistes, sin\xc3\xb3 un fenomen que est\xc3\xa0 absolutament lligat a l\'ascensi\xc3\xb3 social que l\'artes\xc3\xa0 convertit a artista sofreix (vegeu a les pr\xc3\xb2ximes seccions per a una an\xc3\xa0lisi m\xc3\xa9s profunda d\'aquesta situaci\xc3\xb3). En aquest sentit, els tractats serveixen de manera efectiva com a mitjans de propaganda del nou professional, en oposici\xc3\xb3 a la visi\xc3\xb3 tradicional (que associava inexorablement l\'arquitecte a les activitats manuals i per tant, populars i antiintel\xc2\xb7lectuals). La constataci\xc3\xb3 d\'aquesta modificaci\xc3\xb3 en la categoria dels arquitectes com a artistes nobles i intel\xc2\xb7lectuals, diferent dels \xc2\xabmers artesans d\'origen popular\xc2\xbb tamb\xc3\xa9 s\'evidencia quan es verifica per a qui estaven escrits aquests tractats: en general, eren dedicats a la noblesa (o un noble en particular), tenien un estil refinat i abordaven q\xc3\xbcestions directament d\'inter\xc3\xa8s p\xc3\xbablic dels pr\xc3\xadnceps que componia l\'estructura pol\xc3\xadtica italiana._NEWLINE_Malgrat que l\'arquitectura romana tamb\xc3\xa9 es va preocupar d\'aquesta q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 (El tractat vitruvi\xc3\xa0 fa ressaltar aquesta dada, vist que estava concebut com una carta dirigida a l\'emperador), la manifestaci\xc3\xb3 d\'aquest desig d\'afirmaci\xc3\xb3 social per part dels arquitectes renaixentistes \xc3\xa9s un element nou d\'aquest per\xc3\xadode quan es compara amb la forma de producci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica medieval. Aquesta es caracteritzava per la creaci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva (i an\xc3\xb2nima, per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia) i dominada per la cultura del saber fazer. Els tractats formalitzen el desig de l\'home renaixentista de manifestar-se com individu._NEWLINE_Tota aquesta teoria es fixa clarament a l\'obra ja citada albertiana De reaedificatoria. En ella Alberti expressa aquesta nova visi\xc3\xb3 de l\'arquitecte quan declara categ\xc3\xb2ricament que "l\'arquitecte \xc3\xa9s el bra\xc3\xa7 del pr\xc3\xadncep". Repr\xc3\xa8n la interpretaci\xc3\xb3 vitruviana de l\'arquitectura i afirma que aquesta no es limita a la mera construcci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 la verdadera arquitectura est\xc3\xa0 dotada de virtut, concepte cl\xc3\xa0ssic associat al domini dels homes. Si l\'arquitectura \xc3\xa9s virtuosa, naturalment serveix com a pe\xc3\xa7a del joc pol\xc3\xadtic, ja que tal domini dels homes forma part de la formulaci\xc3\xb3 de la pol\xc3\xadtica cl\xc3\xa0ssica (fundada en la idea de ciutat com a lloc de conviv\xc3\xa8ncia i germinadora de la pol\xc3\xadtica). En conclusi\xc3\xb3, l\'estudi rigor\xc3\xb3s que fan dels ordres arquitect\xc3\xb2nics cl\xc3\xa0ssics est\xc3\xa0 sempre, segons la seva concepci\xc3\xb3, lligat a aquesta caracter\xc3\xadstica virtuosa de l\'arquitectura. L\'est\xc3\xa8tica del Renaixement \xc3\xa9s, per tant, tamb\xc3\xa9 un reflex d\'un determinat pensament pol\xc3\xadtic.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de l\'Arquitectura renaixentista\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arquitectura renaixentista es desenvolupa a partir del segle XV principalment a It\xc3\xa0lia. \xc3\x89s com\xc3\xba atribuir el lloc de g\xc3\xa8nesi a la ciutat italiana de Flor\xc3\xa8ncia, ciutat on el g\xc3\xb2tic tot just havia penetrat, en el moment de la construcci\xc3\xb3 de la c\xc3\xbapula de la Catedral de Santa Maria dei Fiori projectada per Filippo Brunelleschi. Tal episodi no nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s un mer canvi en el perfil estil\xc3\xadstic que predominava a l\'escenari arquitect\xc3\xb2nic florent\xc3\xad, sin\xc3\xb3 la demostraci\xc3\xb3 clara de la ruptura que vindria posteriorment en la mateixa forma de produir l\'arquitectura, obrint cam\xc3\xad per a, no solament redescobrir el classicisme, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per a la promoci\xc3\xb3 de la tratad\xc3\xadstica i per a una teoritzaci\xc3\xb3 in\xc3\xa8dita sobre el tema. S\xc3\xb3n molts els estudiosos que afirmen que Brunelleschi va construir, de fet, no nom\xc3\xa9s una c\xc3\xbapula, sin\xc3\xb3 el concepte d\'un nou tipus d\'arquitecte: altera les regles de la construcci\xc3\xb3 civil iniciant un proc\xc3\xa9s que, gradualment, separar\xc3\xa0 el projectista del constructor._NEWLINE_Un fet a destacar a la producci\xc3\xb3 de Brunelleschi \xc3\xa9s que es manifesta m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia en el camp de la construcci\xc3\xb3 que en el de l\'estil. S\'assimila aix\xc3\xb2 quan s\'observa l\'obra en el seu conjunt, apercebent-se que, malgrat voler seguir la canonitzaci\xc3\xb3 cl\xc3\xa0ssica, es produeix un edifici que no \xc3\xa9s completament comprom\xc3\xa8s amb les esmentades regles cl\xc3\xa0ssiques. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s causat per la manca de l\'arquitecte de coneixement profund de les normes cl\xc3\xa0ssiques, al qual accedia m\xc3\xa9s per l\'observaci\xc3\xb3 de les ru\xc3\xafnes romanes existents que per l\'estudi dels tractats._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, Brunelleschi inicia una tradici\xc3\xb3 que se separa l\'arquitecte dels antics gremis medievals i la professionalitzaci\xc3\xb3 del que \xc3\xa9s cada vegada m\xc3\xa9s patent a l\'\xc3\xa8poca, afirmant-se com intel\xc2\xb7lectuals allunyats de la construcci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2piament dita. Molts cr\xc3\xadtics que analitzen el fenomen des d\'una \xc3\xb2ptica marxista identifiquen aqu\xc3\xad el moment en el qual la incipient burgesia pren de les classes populars el domini dels mitjans de producci\xc3\xb3 (deixant aquestes de poder construir i passant a poder dissenyar), possibilitant aix\xc3\xad un proc\xc3\xa9s d\'explotaci\xc3\xb3 del proletariat pel capital, que s\'empitjorar\xc3\xa0 durant la Revoluci\xc3\xb3 Industrial.\n_START_SECTION_\nDifusi\xc3\xb3 de l\'arquitectura del Renaixement a Europa\n_START_PARAGRAPH_\nEl Renaixement va ser un moviment pr\xc3\xa0cticament restringit a l\'univers cultural itali\xc3\xa0 durant els seus dos primers segles d\'evoluci\xc3\xb3 (entre els segles XIV al XVI, aproximadament), per\xc3\xadode durant el qual, en la resta d\'Europa, sobrevivien estils arquitect\xc3\xb2nics, en general lligats en g\xc3\xb2tic o en tardo-rom\xc3\xa0nic. Finalment, en el seu moment de major apogeu, l\'est\xc3\xa8tica cl\xc3\xa0ssica renaixentista va comen\xc3\xa7ar a difondre\'s pels diversos pa\xc3\xafsos europeus des de seu It\xc3\xa0lia natal, a causa de diferents motius: guerres, annexions de territori itali\xc3\xa0, viatges dels artistes italians per Europa per ser contractats per les diverses corts, etc._NEWLINE_Independentment de les raons, \xc3\xa9s cert que la difusi\xc3\xb3 es va donar amb m\xc3\xa9s empenta, paradoxalment, per l\'assimilaci\xc3\xb3 de certes idees anticl\xc3\xa0ssiques forjades en el Manierisme, estil puixant en aquell moment (comen\xc3\xa7aments del segle XVI). La tratad\xc3\xadstica cl\xc3\xa0ssica estava ja plenament desenvolupada, de manera que els arquitectes de fora d\'It\xc3\xa0lia, en general, posse\xc3\xafen un bon domini de les regles compositives cl\xc3\xa0ssiques i de seu teories, el que ja els permetia prendre certes llic\xc3\xa8ncies creatives. \xc3\x89s necessari destacar que existeixen estudiosos que no consideren al Manierisme com un moviment lligat al Renaixement, sin\xc3\xb3 com un estil nou i radicalment oposat a aquest. D\'aquesta forma, la producci\xc3\xb3 manierista dels altres pa\xc3\xafsos europeus pot, eventualment, no ser considerada com una arquitectura genu\xc3\xafnament renaixentista. En cert sentit, \xc3\xa9s possible dir, segons aquest punt de vista, que en aquests pa\xc3\xafsos es va combinar una producci\xc3\xb3 t\xc3\xadpicament medieval amb una arquitectura postrenaixentista (com a Fran\xc3\xa7a)._NEWLINE_Com les formes de difusi\xc3\xb3 difereixen de pa\xc3\xads a pa\xc3\xads i encara que l\'arquitectura produ\xc3\xafda per aquells pa\xc3\xafsos sigui efectivament renaixentista, existeix un Renaixement diferent per a cada regi\xc3\xb3 d\'Europa, segons com va arribar la influ\xc3\xa8ncia des d\'It\xc3\xa0lia i el moment hist\xc3\xb2ric en qu\xc3\xa8 vivien. En general, sembla que el Renaixement va dotar d\'elements nous a les arquitectures medievals nacionals, sent, en molts casos, dif\xc3\xadcil establir difer\xc3\xa8ncies entre arquitectura g\xc3\xb2tica tardana i arquitectura renaixentista, a causa que es va construir basant-se en la combinaci\xc3\xb3 d\'ambdues est\xc3\xa8tiques.\n_START_SECTION_\nArquitectura renaixentista a Fran\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc3\xa7a va ser el primer pa\xc3\xads a acollir amb entusiasme l\'estil renaixentista. El Renaixement va arribar a finals del segle XV, quan Carles VIII va tornar en 1496 amb alguns artistes italians despr\xc3\xa9s de la conquesta de N\xc3\xa0pols. \xc3\x89s destacable l\'\xc3\xbas de l\'esmentat estil als castells del Vall del Loira, la primera construcci\xc3\xb3 dels quals va ser el Castell d\'Amboise (c. 1405), on Leonardo da Vinci va passar els seus \xc3\xbaltims anys. L\'estil va comen\xc3\xa7ar a ser predominant durant el regnat de Francesc I (1515-1547). El Castell de Chambord (1519-1536) \xc3\xa9s una combinaci\xc3\xb3 d\'estructura g\xc3\xb2tica i ornamentaci\xc3\xb3 italianitzant, un estil que van desenvolupar arquitectes com Sebastiano Serlio, que tamb\xc3\xa9 va treballar despr\xc3\xa9s de 1540 al Castell de Fontainebleau. All\xc3\xa0, artistes italians com Rosso Fiorentino, Francesco Primaticcio, i Niccolo dell Abbate van formar la primera Escola de Fontainebleau. Altres arquitectes, com Philibert Delorme, Androuet du Cerceau, Jacopo Vignola o Pierre Lescot, tamb\xc3\xa9 es van inspirar en les noves idees. Un altre exemple \xc3\xa9s la fa\xc3\xa7ana interior sud-oest del Palau del Louvre a Par\xc3\xads, que va ser dissenyada per Lescot i coberta per relleus de Jean Goujon. L\'arquitectura renaixentista encara va continuar creixent amb for\xc3\xa7a sota els regnats d\'Enric II i Enric III.\n_START_SECTION_\nArquitectura renaixentista a Catalunya\n_START_PARAGRAPH_\nHi va haver una continu\xc3\xaftat pel que fa a les solucions g\xc3\xb2tiques, en la majoria dels par\xc3\xa0metres constructius i formals d\'una f\xc3\xa0brica, quasi fins al darrer ter\xc3\xa7 del cinc-cents. En les noves esgl\xc3\xa9sies, no es va alterar un element tan definitori com la tipologia de la planta. El model s\'havia definit molt temps enrere i consistia en un espai de nau \xc3\xbanica amb capelles allotjades entre els contraforts i cap\xc3\xa7alera poligonal. En canvi, l\'ornamentaci\xc3\xb3 dels edificis va experimentar canvis a la romana immediats i relativament r\xc3\xa0pids, b\xc3\xa9 que al principi van sovintejar les hibridacions, fins i tot molt feixugues, com al portal de Sant Miquel de Barcelona (1516). En arquitectura civil barcelonina, com a exemples primerencs, destaquen el Palau Centelles, la Casa Gralla (c. 1505-35) i el Pati dels Tarongers del Palau de la Generalitat (1526-60), i entre els m\xc3\xa9s tardans, s\'ha de mencionar la llotja del pati de la Casa de la Ciutat (1577)._NEWLINE_L\'organitzaci\xc3\xb3 general dels al\xc3\xa7ats i la composici\xc3\xb3 unit\xc3\xa0ria dels paraments, incloses les fa\xc3\xa7anes, van experimentar una evoluci\xc3\xb3 gradual. Es va passar de les f\xc3\xb3rmules simples i reductives inicials a visualitzar, cap a mitjan segle XVI, les articulacions tant verticals com horitzontals de la nau, primer amb motlluratges hibridats i, despr\xc3\xa9s, amb l\'adopci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s o menys completa i exacta del sistema morfol\xc3\xb2gic rom\xc3\xa0 de pilastres adossades i entaulament. L\'arquitectura civil tamb\xc3\xa9 va adoptar aquest model. S\xc3\xb3n exemples d\'aquesta \xe2\x80\x98romanitzaci\xc3\xb3\' el Palau del Lloctinent de Barcelona (1549-57), la Llotja del Trentenari de la Casa de la Ciutat de Barcelona (1559) o els Reials Col\xc2\xb7legis de Tortosa (c. 1554-1564). Pel que fa a les t\xc3\xa8cniques constructives, cada vegada s\'utilitzaven m\xc3\xa9s els arcs de mig punt. No obstant aix\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 hi havia una certa resist\xc3\xa8ncia a substituir la vetusta f\xc3\xb3rmula dels trams de volta de creueria g\xc3\xb2tica \xe2\x80\x93d\'efic\xc3\xa0cia \xc3\xa0mpliament consolidada per una pr\xc3\xa0ctica secular\xe2\x80\x93 per les voltes \xe2\x80\x98romanes\' de can\xc3\xb3 de mig punt compassades per arcs faixons i llunetes, que no van comen\xc3\xa7ar a apar\xc3\xa8ixer fins als \xc3\xbaltims decennis del segle XVI._NEWLINE_Entre les esgl\xc3\xa9sies de nova planta que il\xc2\xb7lustren la continu\xc3\xaftat substancial dels models g\xc3\xb2tics, tant en la planimetria com en la composici\xc3\xb3 dels al\xc3\xa7ats, com en el disseny de les voltes, com en l\'ornamentaci\xc3\xb3 i la morfologia dels motlluratges, destaquen Sant Pere de Reus (1512), Sant Joan de Valls (1569) o Sant Esperit de Terrassa (1574). Amb tot, la segona meitat del segle van comen\xc3\xa7ar a proliferar els edificis que resolien els al\xc3\xa7ats amb morfologies hibridades i que van incorporar decididament, malgrat que a vegades de manera incompleta, els models renaixentistes. Montserrat (1560-92) \xc3\xa9s un bon exemple de la dissoluci\xc3\xb3 ja irreversible dels procediments formals de la tradici\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica. No obstant aix\xc3\xb2, la nau es va cobrir encara amb trams de volta de creueria, quasi tots els arcs tenen un perfil de mig punt i tots els al\xc3\xa7ats es van organitzar d\'acord amb un sistema morfol\xc3\xb2gic i articulatori cl\xc3\xa0ssic, renaixentista. Altres f\xc3\xa0briques de dimensions importants bastides en el ter\xc3\xa7 final de la cent\xc3\xbaria van seguir la mateixa estrat\xc3\xa8gia i van combinar la coberta de creueria g\xc3\xb2tica amb una articulaci\xc3\xb3 general dels al\xc3\xa7ats de disseny clarament rom\xc3\xa0. En s\xc3\xb3n exemples l\'Assumpta d\'Alcover (1578), Santa Eul\xc3\xa0lia d\'Esparreguera (1587), Sant Jaume de Riudoms (1588), Santa Maria d\'Igualada (1602) o Sant Jaume de Calaf (1604).\n_START_SECTION_\n1a etapa: Estil plateresc\n_START_PARAGRAPH_\nA Espanya, el Renaixement va comen\xc3\xa7ar a inserir-se en les formes g\xc3\xb2tiques en les \xc3\xbaltimes d\xc3\xa8cades del segle XV. El desenvolupament del Renaixement es va produir principalment per arquitectes locals. D\'aquesta manera, es va crear un corrent purament espanyola de l\'estil, que es va veure influ\xc3\xafda per l\'arquitectura del sud d\'It\xc3\xa0lia (dominis de la Corona d\'Arag\xc3\xb3 en aquella \xc3\xa8poca). Aquest estil espanyol anomenada plateresc, combinava les noves idees italianes amb la tradici\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica espanyola, aix\xc3\xad com la idiosincr\xc3\xa0sia local. El nom prov\xc3\xa9 de les extremadament decorades fa\xc3\xa7anes d\'aquests edificis, que s\'assimilaven a l\'intricat i detallista treball dels argenters.\n_START_SECTION_\n2a etapa: Purisme\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el pas de les d\xc3\xa8cades, la influ\xc3\xa8ncia del G\xc3\xb2tic va anar desapareixent, arribant a assolir-se un estil m\xc3\xa9s depurat i ortodox, des del punt de vista del Renaixement. El purisme es caracteritza per una major austeritat decorativa, que es limita a alguns elements concrets, generalment d\'inspiraci\xc3\xb3 cl\xc3\xa0ssica. Hi ha un cert cansament de l\'exuber\xc3\xa0ncia decorativa a mitjan segle XVI i s\'imposen els edificis d\'aspecte m\xc3\xa9s ser\xc3\xa8, harm\xc3\xb2nic i equilibrat. Alguns arquitectes aconsegueixen reciclar la seva producci\xc3\xb3 tardo-g\xc3\xb2tica per iniciar-se en aquest nou estil: tal \xc3\xa9s el cas, per exemple, d\'Alonso de Covarrubias, Rodrigo Gil de Honta\xc3\xb1\xc3\xb3n i Pedro de Ibarra. El centre de la producci\xc3\xb3 renaixentista es va localitzar a Andalusia amb Diego de Silo\xc3\xa9 (fa\xc3\xa7ana de la Catedral de Granada); Pedro Machuca (Palau de Carles V a Granada), l\'arquitecte m\xc3\xa9s decididament cl\xc3\xa0ssic; Andr\xc3\xa9s de Vandelvira (Catedral de Ja\xc3\xa9n i de Baeza) i Diego de Ria\xc3\xb1o (Ajuntament de Sevilla).\n_START_SECTION_\n3a etapa: Estil herreri\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA mitjan segle XVI, la iniciaci\xc3\xb3 del Monestir de San Lorenzo de l\'Escorial com a s\xc3\xadmbol del poder de Felip II d\'Espanya per Juan Bautista de Toledo (mort en 1567) i Juan de Herrera va suposar l\'aparici\xc3\xb3 d\'un nou estil, que es caracteritza pel predomini dels elements constructius, l\'abs\xc3\xa8ncia decorativa, les l\xc3\xadnies rectes i els volums c\xc3\xbabics. Significa a m\xc3\xa9s la introducci\xc3\xb3 dels manieristes postulats provinents d\'It\xc3\xa0lia._NEWLINE_Aquest estil batejat posteriorment com estil herreri\xc3\xa0, va dominar l\'arquitectura espanyola durant gaireb\xc3\xa9 un segle, i entre els seus seguidors es troben figures tan rellevants com Francisco de Mora, Juan G\xc3\xb3mez de Mora o Juan G\xc3\xb3mez de Trasmonte.\n_START_SECTION_\nArquitectura renaixentista a Portugal\n_START_PARAGRAPH_\nA Portugal, l\'estil manuel\xc3\xad va unir els elements renaixentistes a les edificacions g\xc3\xb2tiques, i \xc3\xa9s considerat per alguns historiadors com la contribuci\xc3\xb3 portuguesa al Renaixement, encara que la seva est\xc3\xa8tica \xc3\xa9s molt distant del classicisme (objectivament s\'ha d\'inserir en el tardo-g\xc3\xb2tic). Exemples de l\'arquitectura renaixentista portuguesa s\xc3\xb3n la Catedral de Leiria i de Portalegre, el Col\xc2\xb7legi jesu\xc3\xafta d\'\xc3\x89vora i l\'Esgl\xc3\xa9sia de San Roque de Lisboa.\n_START_SECTION_\nArquitectura renaixentista a Europa oriental\n_START_PARAGRAPH_\nLa llunyania d\'aquesta zona respecte a It\xc3\xa0lia va diluir la influ\xc3\xa8ncia del Renaixement, per\xc3\xb2 existeixen valuosos exemples d\'edificacions que combinen elements renaixentistes amb la tradici\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica local. A Hongria, ja abans de la segona meitat del segle XV es van construir cases d\'estil itali\xc3\xa0. El rei hongar\xc3\xa8s Maties Corvino va contractar a constructors i escultors italians, un dels quals Arist\xc3\xb3teles Fioravanti, va viatjar d\'Hongria a Moscou per aixecar la Catedral de l\'Assumpci\xc3\xb3 al Kremlin. Sota el regnat de Llu\xc3\xads II d\'Hongria i Boh\xc3\xa8mia, es va construir la Capella Bak\xc3\xb3cz de la Catedral d\'Esztergom, exemple de decoraci\xc3\xb3 renaixentista. Altres obres influ\xc3\xafdes pel Renaixement a Europa oriental s\xc3\xb3n el Castell de Wawel i la Capella de Segismund en Crac\xc3\xb2via, la ciutat polonesa de Zamo\xc5\x9b\xc4\x87, el Palau Reial i les Esgl\xc3\xa9sies de Sant Miquel i Sant Esteve de V\xc3\xadlnius, a Litu\xc3\xa0nia, la localitat de Tel\xc4\x8d o el Castell de \xc4\x8cesk\xc3\xbd Krumlov a la Rep\xc3\xbablica Txeca.\n_START_SECTION_\nArquitectura renaixentista a Anglaterra\n_START_PARAGRAPH_\nA Anglaterra el primer exponent de l\'Arquitectura renaixentista va ser I\xc3\xb1igo Jones (1573-1652), que havia estudiat en It\xc3\xa0lia, on la influ\xc3\xa8ncia de Palladio estava molt estesa. Quan Jones va tornar al seu pa\xc3\xads, va comen\xc3\xa7ar a construir amb entusiasme basant-se en el nou moviment i va dissenyar edificis com la Queen\'s House de Greenwich (1616) i la Casa del Banquet del Palau de Whitehall (1619). Aquestes construccions de l\xc3\xadnies senzilles i simetria van ser revolucion\xc3\xa0ries en un pa\xc3\xads on encara es dissenyaven edificis amb finestres partides, encoixinat i torrecillas._NEWLINE_Hatfield House va ser manada a construir en la seva totalitat per Robert Cecil, primer comte de Salisbury, entre 1607 i 1611, i \xc3\xa9s l\'exemple perfecte de l\'arquitectura de transici\xc3\xb3 entre l\'estil Tudor i el Renaixement. L\'edifici conjuga una ala Tudor, amb finestrals amb mainell i teulada emmerletada i dues ales clarament influ\xc3\xafda per les fa\xc3\xa7anes dels palaus italians. La seva fa\xc3\xa7ana central, origin\xc3\xa0riament en forma de l\xc3\xb2gia oberta, havia estat atribu\xc3\xafda a I\xc3\xb1igo Jones, encara que el porxo central d\'estil jacob\xc3\xad, fa probablement falsa aquesta atribuci\xc3\xb3. Dins, l\'elaborada escala tallada mostra la influ\xc3\xa8ncia italiana en l\'ornamentaci\xc3\xb3 anglesa._NEWLINE_L\'obra de Jones va ser seguida per mestres com Christopher Wren amb el seu disseny de la Catedral de Saint Paul de Londres i de molts edificis p\xc3\xbablics i esgl\xc3\xa9sies londinenques que es van construir despr\xc3\xa9s del gran incendi de Londres, en 1666. La devastaci\xc3\xb3 de la ciutat va ser una oportunitat \xc3\xbanica per a una nova generaci\xc3\xb3 d\'arquitectes seguidors de l\'arquitectura cl\xc3\xa0ssica, que van construir a una escala superior a la que mai probablement no s\'havia constru\xc3\xaft en una ciutat. Tanmateix, a hores d\'ara l\'estil italianitzant importat per I\xc3\xb1igo Jones ja estava fusionat pel Barroc._NEWLINE_Posteriors arquitectes, com el veneci\xc3\xa0 Giacomo Leoni, durant el segle seg\xc3\xbcent, van adaptar i van modificar l\'estil per ajustar-lo al paisatge i gust angl\xc3\xa8s, conservant-se el gust per la influ\xc3\xa8ncia italiana en els edificis. Lyme Hall en Cheshire \xc3\xa9s un exemple superb d\'aquesta tend\xc3\xa8ncia._NEWLINE_La influ\xc3\xa8ncia de l\'arquitectura renaixentista italiana va perviure en especial en l\'\xc3\xa0mbit anglosax\xc3\xb3, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del Pal\xc2\xb7ladianisme, forma d\'interpretaci\xc3\xb3 peculiar de l\'arquitectura de Palladio, que mantindria el classicisme fins a l\'arribada d\'estils m\xc3\xa9s moderns com el Neoclassicisme. Durant el segle XIX, sorgeix amb l\'Historicisme, un ren\xc3\xa9ixer neorrenacentista especialment important en el Regne Unit i Am\xc3\xa8rica del Nord.'