b'\n_START_ARTICLE_\nMuseu de les Civilitzacions d\'Europa i de la Mediterr\xc3\xa0nia\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl MUCEM neix a partir d\'una relectura de les col\xc2\xb7leccions de l\'antic Museu d\'Arts i Tradicions Populars creat a Par\xc3\xads l\'any 1937 i de la voluntat de q\xc3\xbcestionar les formulacions tradicionals dels museus d\'etnografia. La seva nova ubicaci\xc3\xb3 a Marsella, vora el mar, determina la seva nova orientaci\xc3\xb3 conceptual vers la Mediterr\xc3\xa0nia. Aix\xc3\xad, la seva exposici\xc3\xb3 permanent, anomenada Galeria de la Mediterr\xc3\xa0nia, analitza la interacci\xc3\xb3 de les diverses civilitzacions de la Mediterr\xc3\xa0nia al llarg de la hist\xc3\xb2ria. Es basa en un enfocament interdisciplinari de la societat a trav\xc3\xa9s dels segles fins als nostres dies que en certa manera \xc3\xa9s deutor de les tesis de l\'historiador Fernand Braudel. _NEWLINE_El discurs museogr\xc3\xa0fic de la "Galeria de la Mediterr\xc3\xa0nia" s\'estructura al voltant de quatre grans eixos tem\xc3\xa0tics, considerats els quatre "fets de civilitzaci\xc3\xb3" que defineixen l\'especificitat del m\xc3\xb3n mediterrani davant d\'altres mons com l\'asi\xc3\xa0tic, l\'americ\xc3\xa0 o l\'afric\xc3\xa0. S\xc3\xb3n\xcb\x90 el naixement de l\'agricultura, l\'origen de les religions monoteistes (explicat a partir de Jerusalem, ciutat santa per al judaisme, el cristianisme i l\'Islam), el concepte de ciutadania i dels drets humans i finalment la Mediterr\xc3\xa0nia com a punt de partida de les grans rutes mar\xc3\xadtimes intercontinentals._NEWLINE_Aquest discurs museogr\xc3\xa0fic s\'articula a partir de materials de naturalesa molt diversa\xcb\x90 material etnogr\xc3\xa0fic, objectes d\'art, creacions art\xc3\xadstiques contempor\xc3\xa0nies, fotografies, audiovisuals, maquetes t\xc3\xa0ctils per a invidents, etc._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d\'aquesta exposici\xc3\xb3 permanent el MUCEM tamb\xc3\xa9 ofereix exposicions temporals i compta amb una mediateca. La integraci\xc3\xb3 de l\'antic Fort de Sant Joan (des d\'on es controlava l\'entrada al port de Marsella) a l\'itinerari de la visita permet con\xc3\xa8ixer aquest edifici hist\xc3\xb2ric,\n_START_SECTION_\nEdificis\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xad doncs, la visita al MUCEM s\'articula al voltant de dos grans nuclis. _NEWLINE_L\'anomenat edifici J4, de construcci\xc3\xb3 moderna segons projecte de l\'arquitecte Rudy Ricciotti  est\xc3\xa0 constru\xc3\xaft sobre uns terrenys guanyats al mar a l\'entrada del port de Marsella, recordant una ex terminal portu\xc3\xa0ria anomenada J4. Consta de quatre nivells i t\xc3\xa9 planta quadrada, de 72 metres per costat. Destaca pel seu tancament exterior, una mena de gelosia de formig\xc3\xb3 de color negre. _NEWLINE_El museu constru\xc3\xaft amb la influ\xc3\xa8ncia de la pedra, l\'aigua i el vent ha sigut dissenyat per l\'arquitecte Rudy Ricciotti en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb l\'arquitecte Roland Carta. \xc3\x89s un cub de 15.000 metres quadrats, envoltat per una closca feta amb un entramat de formig\xc3\xb3 refor\xc3\xa7at amb fibra, que alberga exposicions sobre dos nivells, amb un auditori subterrani de 400 seients.  _NEWLINE_Una atrevida passera elevada de 130 metres de llarg connecta el J4 amb el Fort de Sant Joan, que va ser rehabilitat i reestructurat com a part del projecte. La visita al Fort de Sant Joan permet gaudir d\'espl\xc3\xa8ndides vistes sobre el port de Marsella, transitar per espais enjardinats amb flora mediterr\xc3\xa0nia evocant la hist\xc3\xb2ria de les migracions, con\xc3\xa8ixer les depend\xc3\xa8ncies i la hist\xc3\xb2ria del Fort (per exemple, la torre del rei Renat) i visitar els espais expositius que porten el nom de Georges Henri Rivi\xc3\xa8re. _NEWLINE_Una altra passera uneix el Fort de Sant Joan amb l\'Esplanada de la Tourette, prop de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Lloren\xc3\xa7 al barri del Panier de Marsella.'