b"\n_START_ARTICLE_\nArpa l\xc3\xa0ser\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nUna arpa l\xc3\xa0ser \xc3\xa9s generalment constru\xc3\xafda utilitzant un sol raig l\xc3\xa0ser, difonent la seva ona en una s\xc3\xa8rie de raigs en paral\xc2\xb7lel. Quan un raig \xc3\xa9s bloquejat, aquest \xc3\xa9s detectat per un fotod\xc3\xadode o una fotoresist\xc3\xa8ncia que estan connectats a una consola electr\xc3\xb2nica, activant aix\xc3\xad la nota indicada. Per reproduir el so, actualment s'utilitzen sintetitzadors, samplers o ordinadors, connectats tots ells a l'arpa._NEWLINE_Els seus raigs poden ser de colors i allargar diversos metres, creant l'efecte de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 que acompanya a la perfecci\xc3\xb3 al so que produeix._NEWLINE_S'han desenvolupat nombrosos dissenys, incloent una versi\xc3\xb3 MIDI inventada per Philippe Guerre i una altra recentment creada per Yan Terrien. Un model d'arpa l\xc3\xa0ser de dos colors (verd per a les notes diat\xc3\xb2niques, vermell per a les notes crom\xc3\xa0tiques), va ser inventat per l'enginyer Maurizio Carelli el 2008.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que el terme va ser creat per Geoffrey Rose a mitjans dels anys setanta, va ser el compositor franc\xc3\xa8s de m\xc3\xbasica electr\xc3\xb2nica, Bernard Szajner, qui la va patentar el 1981. Szajner el va veure l'invent ideal per unir m\xc3\xbasica i espectacle. _NEWLINE_Hi ha certa controv\xc3\xa8rsia pel que fa a la veracitat de l'invent: Jean Michel Jarre -compositor de bandes sonores \xc3\xa8piques- l'ha utilitzat en molts dels seus concerts i ha aixecat sospites sobre si realment els raigs produ\xc3\xafen notes o era sobretot una parafern\xc3\xa0lia circense. D'altra banda, hi ha aficionats a l'electr\xc3\xb2nica que proporcionen instruccions a Internet sobre com fabricar una arpa l\xc3\xa0ser i els exemples semblen massa nombrosos perqu\xc3\xa8 es tracti d'un engany.\n_START_SECTION_\nSeguretat\n_START_PARAGRAPH_\nPer produir ones l\xc3\xa0ser visibles en l'aire convencional es requereix un l\xc3\xa0ser relativament poder\xc3\xb3s, depenent del tipus i disseny de l'instrument. No obstant aix\xc3\xb2, cal un l\xc3\xa0ser d'una pot\xc3\xa8ncia considerablement m\xc3\xa9s gran per obtenir uns resultats espectaculars. En qualsevol cas, hi ha uns l\xc3\xa0sers de determinades classes que s\xc3\xb3n necessaris, que poden introduir un significant risc de dany a la pell i als ulls. Cal, per tant, utilitzar proteccions com guants i ulleres.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs t\xc3\xa9 un l\xc3\xa0ser que encenem i apaguem a molt alta velocitat contra un mirall muntat sobre un motor que va canviant de posici\xc3\xb3 de forma sincronitzada amb el l\xc3\xa0ser, de manera que d\xc3\xb3na lloc a una s\xc3\xa8rie de feixos de llum molt espectaculars (si el l\xc3\xa0ser t\xc3\xa9 la pot\xc3\xa8ncia adequada i/o la llum ambient \xc3\xa9s apropiada). Si disposem d\xe2\x80\x99una c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula fotoel\xc3\xa8ctrica que detecti quan un dels feixos de l\xc3\xa0ser ha estat interromput i veiem en quina posici\xc3\xb3 est\xc3\xa0 el l\xc3\xa0ser en aquest moment, podem associar a cada posici\xc3\xb3 del l\xc3\xa0ser una nota musical, que s'envia per MIDI a un teclat o al ordinador, o podem tamb\xc3\xa9 fer sonar amb un petit altaveu."