b"\n_START_ARTICLE_\nUni\xc3\xb3 Nacional Flamenca\n_START_SECTION_\nIdeologia\n_START_PARAGRAPH_\nD'antuvi era concebut com a una organitzaci\xc3\xb3 d'estudiants radicals que ben aviat atrauria la major part del Frontpartij (FP). L'octubre del 1933 se li unirien com a cap de propaganda Raimond Tollenaere, qui editar\xc3\xa0 el diari Dietsche Volkstaat (Estat Neerland\xc3\xa8s) i divideixen les seccions en gowleiders provincials. _NEWLINE_En el programa aprovat el 1935 adoptaren la salutaci\xc3\xb3 nazi, l'organitzaci\xc3\xb3 paramilitar i el culte a la personalitat del l\xc3\xadder. Tamb\xc3\xa9 adoptaren com a fita el desig d'unificaci\xc3\xb3 de totes les terres de parla neerlandesa en un Dietschland (amb els deltes del Rin, Mosela i Escalda), per\xc3\xb2 ideol\xc3\xb2gicament era m\xc3\xa9s proper al corporativisme cat\xc3\xb2lic de l'austr\xc3\xadac Engelbert Dollfus, ja que volien un Volkstaat (estat corporatiu basat en la solidaritat nacional), cosa que els don\xc3\xa0 suport de part del clergue. Tamb\xc3\xa9 reb\xc3\xa9 m\xc3\xa9s adhesions destacades, com la de Corneel Ward Heymans, diputat del FP per Malines del 1929 al 1932 i editor dels diaris pronazis De Schelde (L'escalda) i Strijd, i de Victor Leemans, qui en ser\xc3\xa0 nomenat secretari d'afers econ\xc3\xb2mics. A difer\xc3\xa8ncia d'altres grups, els dirigents de la VNV no rebutjaven el parlamentarisme i d'antuvi eren hostils a les accions paramilitars.\n_START_SECTION_\nActivitats abans de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions del 8 d'octubre del 1936 els grups feixistes flamencs, agrupats en la plataforma Vlaams Nationaal Block, obtingueren el 13% dels vots i 16 diputats (12 per la VNV, entre ells De Clercq i Tollenaere) que es repetiren a les del 1939 (15% i 17 diputats). Per\xc3\xb2, malgrat els bons resultats, augmentaria la deriva vers el paramilitarisme. El 28 d'octubre del 1936 Victor Leemans crearia l'Arbeidsorde, organitzaci\xc3\xb3 corporativista, mentre al voltant del diari Vlaanderen-Jong Dietschland s'agrup\xc3\xa0 el sector m\xc3\xa9s pronazi de la VNV (Tollenaere, Gehrard Roms\xc3\xa9e, Ward Hermans, Leo Wouters), apolog\xc3\xa8tics d'Adolf Hitler, i que s'oposaven als moderats Elias i De Clercq. _NEWLINE_Des del 1937, la VNV fou finan\xc3\xa7ada per Berl\xc3\xadn amb motius estrat\xc3\xa8gics, i la seva c\xc3\xbapula adoptaria un protofeixisme conf\xc3\xbas, alhora que intensificava els contactes amb el partit nazi holand\xc3\xa8s MSB d'Anton Mussert. Per\xc3\xb2 havia heretat bona part dels quadres i de l'organitzaci\xc3\xb3 del FP, cosa que li donava el suport de bona part de la classe mitjana i dels camperols.\n_START_SECTION_\nLa VNV i l'ocupaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nQuan el Tercer Reich va ocupar B\xc3\xa8lgica el 1940, la posaren sota un r\xc3\xa8gim d'ocupaci\xc3\xb3 dirigit per Alexander von Falkenhausen, cap de la Wehrmacht. Aquest va cercar suport entre els grups nacionalistes flamencs, per\xc3\xb2 la VNV desconfiava dels nazis i proposava el Dietschland. Tot i aix\xc3\xad, d'antuvi els nazis es recolzaren en la VNV per tal de reclutar entre els seus 30.000 afiliats d'aleshores una base de funcionaris lleials per tal d'implantar una nova administraci\xc3\xb3. _NEWLINE_Von Falkenhausen va donar administraci\xc3\xb3 separada a Flandes, hi pos\xc3\xa0 com a governador a Raederer, qui nomen\xc3\xa0 com a secretari d'interior Gehrard Roms\xc3\xa9e, de treball a Hendrick de Man i de propaganda a Paul Colin. Hendrik Elias obt\xc3\xa9 l'alcaldia de Gant i Victor Leemans esdev\xc3\xa9 cap del Departament de Pesos i Mesures. Staf de Clercq aprofit\xc3\xa0 la situaci\xc3\xb3 per crear a Militaire Organisatie, amb suport de l'Abwehr i adopt\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol d'Algemeen Leider (l\xc3\xadder general). _NEWLINE_Durant el 1941 De Clercq sign\xc3\xa0 un acord amb el SS Hauptstrumpf\xc3\xbchrer per tal de crear una Legioen Vlaanderen, per a lluitar amb els nazis per\xc3\xb2 sense diluir-se, i alhora desfer-se dels SS Vlaanderen, que li disputaven el poder, ra\xc3\xb3 per la qual permet\xc3\xa9 el reclutament de treballadors belgues. Per\xc3\xb2 els nazis, el 5 de maig del 1941, decretaren la fusi\xc3\xb3 de VNV i Verdinaso en l'Einheidsbeweging VNV (Moviment d'Unitat VNV), que es declarar\xc3\xa0 incompatible amb l\xe2\x80\x99Algemeene SS. Reimond Tollenaere ser\xc3\xa0 el cap de la mil\xc3\xadcia paramilitar Dietsche Militie-Zwarte Brigade (Mil\xc3\xadcia Neerlandesa-Brigada Negra). _NEWLINE_Per\xc3\xb2 el 6 d'agost Reimond Toellenare marxaria a Alemanya amb la Legioen Vlaanderen i va morir al front rus el 22 de gener del 1942. I Staf de Clerq va morir tamb\xc3\xa9 a R\xc3\xbassia 22 d'octubre del 1942. Fou nomenat cap del grup Hendrik Elias, m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment manipulable pels nazis, encara que Heinrich Himmler i Gottlieb Berger el consideraven un obstacle per a la germanitzaci\xc3\xb3 total de Flandes, ja que la seva visi\xc3\xb3 de l'estat era m\xc3\xa9s corporativa i cristiana que no pas nacionalsocialista. _NEWLINE_El 13 de setembre de 1943 el cap militar von Falkenhausen fou substitu\xc3\xaft pels caps SS Josef Grohe i Richard Jungclaus, no tan comprensius amb la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 flamenca, ra\xc3\xb3 per la qual la VNV s'opos\xc3\xa0 al reclutament de joves flamencs per a les Waffen SS, i acaba retirant el suport als nazis, alhora que molts caps de la VNV es rebel\xc2\xb7laren contra els SS al front oriental.\n_START_SECTION_\nLa postguerra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial, la VNV fou dissolta i els seus militants foren perseguits sota l'acusaci\xc3\xb3 de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3. Hendrik Elias fou arrestat el 1945 i condemnat a mort el 1947, per\xc3\xb2 li fou commutada el 1951 i alliberat el 1959; tamb\xc3\xa9 ho fou Ward Hermans, qui seria alliberat el 1955; Gehrard Roms\xc3\xa9e tamb\xc3\xa9 fou condemnat a mort i li fou commutada la pena. Victor Leemans fou alliberat el 1947 i esdevingu\xc3\xa9 diputat pel Partit Popular Cristi\xc3\xa0 Belga, on tamb\xc3\xa9 hi militaren els ex VNV i col\xc2\xb7laboracionistes Jon Custers (comissari per a la reconstrucci\xc3\xb3) i Emile de Witte (responsable d'avituallament en el ministeri d'agricultura)._NEWLINE_Els sectors m\xc3\xa9s radicals militaren en futurs partits d'extrema dreta com Concentraci\xc3\xb3 Flamenca (Vlaamse Concentratie), fundat el 1946, i les societats Hertog Jan van Brabant i Broederband, d'antics militants, formades el 1956. M\xc3\xa9s tard inspirarien grups com l'Orde Militar Flamenca (Vlaamse Militanten Orde) o el Moviment Social Flamenc."