b'\n_START_ARTICLE_\nMonestir de Sant Pere de la Portella\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl monestir est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per una agrupaci\xc3\xb3 d\'edificacions en estat ru\xc3\xafn\xc3\xb3s situades en un altipl\xc3\xa0 entre el rec de Sois i el rec de Cal Mol\xc3\xad. Es conserva en relatiu bon estat l\'esgl\xc3\xa9sia del segle XI, que fou refeta al segle XII. \xc3\x89s d\'una nau coberta amb volta de can\xc3\xb3, cap\xc3\xa7ada a llevant per un absis semicircular. L\'absis \xc3\xa9s decorat externament amb decoraci\xc3\xb3 de tipus llombard: un fris d\'arcuacions cegues sostingut per semicolumnes adossades, rematades per uns daus trapezials a manera de capitells. Interiorment, la decoraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s similar, per\xc3\xb2 amb arcs de mig punt en lloc d\'arcuacions. L\'interior de l\'esgl\xc3\xa9sia fou decorat en \xc3\xa8poca barroca i neocl\xc3\xa0ssica (segles XVII-XVIII). La decoraci\xc3\xb3 de l\'absis \xc3\xa9s llombarda, amb arcuacions cegues en grups de quatre entre columnes semicirculars refor\xc3\xa7ades per m\xc3\xa8nsules. _NEWLINE_El campanar, adossat al mur de tramuntana, \xc3\xa9s format per una massissa torre quadrada, sense cap mena d\'ornamentaci\xc3\xb3 i amb la part superior cap\xc3\xa7ada. La porta d\'entrada, alta i estreta, \xc3\xa9s a la fa\xc3\xa7ana de ponent. A migdia de l\'esgl\xc3\xa9sia hi ha un petit claustre de dos pisos, que sembla obra del segle XV, tot i que la seva rusticitat ha fet pensar que \xc3\xa9s anterior, al voltant del qual s\'organitzen les diferents depend\xc3\xa8ncies monacals. Entorn seu hi ha les depend\xc3\xa8ncies mon\xc3\xa0stiques, en un lamentable estat d\'abandonament. Entre aquestes cal esmentar l\'espai\xc3\xb3s palau abacial del segle XVIII (1775) que \xc3\xa9s una construcci\xc3\xb3 independent situada a la pla\xc3\xa7a on s\'obre la fa\xc3\xa7ana de ponent._NEWLINE_Hi havia la Majestat de la Portell, una talla rom\xc3\xa0nica del segle XII, destru\xc3\xafda l\'any 1936.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'antiga abadia benedictina de Sant Pere de la Portella, que antigament rebia el nom de Sant Pere de Frontany\xc3\xa0, situada en una \xc3\xa0mplia fondalada de la cap\xc3\xa7alera de la vall de la Portella, \xc3\xa9s coneguda documentalment des del 997. En aquesta \xc3\xa8poca devia existir-hi una comunitat de monjos, que fou afavorida a partir de l\'any 1001 pels veguers de la Portella, veritables fundadors del monestir, amb un seguit de donacions que s\'allargaren durant tot el segle._NEWLINE_El llinatge de "Saportella", Guifr\xc3\xa9 I i la seva mare Doda, van ser els primers que van fer una gran donaci\xc3\xb3 per a la fundaci\xc3\xb3, prop del seu castell, del monestir benedict\xc3\xad l\'any 1003. Protegits per l\'abat Oliba, a partir de llavors van rebre moltes donacions de terres, vinyes, horts i boscos de tots els voltants com del Vallespir i la Cerdanya. _NEWLINE_L\'any 1031 hi ha refer\xc3\xa8ncies del primer nom d\'un abat: Dalmau. En aquesta \xc3\xa8poca s\'havia iniciat la construcci\xc3\xb3 d\'una nova esgl\xc3\xa9sia, dedicada a sant Pere, sant Joan Baptista i sant MArt\xc3\xad, per tal d\'acollir amb m\xc3\xa9s dignitat les celebracions mon\xc3\xa0stiques, la qual fou consagrada el 21 de setembre de 1035, pel bisbe Ermengol d\'Urgell, en una gran cerim\xc3\xb2nia que va reunir als bisbes de Barcelona, Narbona i Carcassona. _NEWLINE_Al segle XIII, la comunitat estava formada per cinc monjos i endeutada, va comen\xc3\xa7ar la seva decad\xc3\xa8ncia amb enfrontaments i litigis amb els senyors del lloc. El 1348, mor l\'abat per una epid\xc3\xa8mia de pesta i el cenobi \xc3\xa9s abandonat per algun temps. Gr\xc3\xa0cies al nou abat Berenguer, es van refer i amb sis monjos, van tornar al monestir l\'any 1365._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, el monestir va continuar gaudint de la protecci\xc3\xb3 dels senyors de la Portella, que convertiren I\'esgl\xc3\xa9sia en el seu pante\xc3\xb3 familiar, com ho demostren els tres sarc\xc3\xb2fags sostinguts per cartel\xc2\xb7les que es conservaven a l\'interior de l\'esgl\xc3\xa9sia a la paret de la dreta. D\'aquestes, en l\'actualitat se\'n conserven dos sarc\xc3\xb2fags i dues cartel\xc2\xb7les a l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de sant Maurici._NEWLINE_Com altres monestirs benedictins, Sant Pere de la Portella va ser integrat a la Congregaci\xc3\xb3 Claustral de Tarragona; aix\xc3\xb2 comportava la vigil\xc3\xa0ncia d\'uns visitadors, els quals al segle XV, van denunciar la mala actuaci\xc3\xb3 de l\'abat Joan Marquet i el van acusar dels diversos danys que sofria el monestir; l\'abat va acabar renunciant al seu c\xc3\xa0rrec._NEWLINE_L\'any 1534, un grup de bandolers, va assaltar el monestir assassinant a l\'abat i saquejant els seus b\xc3\xa9ns; la comunitat es va dispersar i no va tornar a unir-se de nou fins a l\'any 1560. Entre el 1599 i el 1604 en va ser abat el compositor Mateu Fletxa el Jove, que hi mor\xc3\xad i hi fou sebollit, malgrat que la tomba, situada al peu de l\'altar del monestir, fou violada i destru\xc3\xafda de forma vand\xc3\xa0lica en temps relativament propers. A partir del 1617, la Portella es va unir al monestir de Sant Pau del Camp, de Barcelona, on va passar a viure el seu abat, fins a la desamortitzaci\xc3\xb3 de 1835._NEWLINE_Durant la primera guerra carlina, es va traslladar des de 1838 a 1840, la Universitat de Cervera al monestir._NEWLINE_El 2010 va ser declarat B\xc3\xa9 Cultural d\'Inter\xc3\xa8s Nacional.'