b'\n_START_ARTICLE_\nAvicenna\n_START_SECTION_\nContex cultural\n_START_PARAGRAPH_\nAvicenna va crear un extens corpus de literatura durant el per\xc3\xadode conegut, en general, com l\'Edat d\'Or de l\'Islam, en qu\xc3\xa8 les traduccions de textos grecoromans, perses i hind\xc3\xbas van ser molt estudiats. Textos grecollatins de l\'escola neoplat\xc3\xb2nica i aristot\xc3\xa8lica i de l\'escola Kindi van ser comentats, novament editats i, de manera substancial, desenvolupats pels intel\xc2\xb7lectuals isl\xc3\xa0mics, que tamb\xc3\xa9 van evolucionar a partir de sistemes matem\xc3\xa0tics, astron\xc3\xb2mics, \xc3\xa0lgebra, trigonometria i medicina hind\xc3\xbas i perses. La dinastia sam\xc3\xa0nida a la part oriental de P\xc3\xa8rsia, anomenada el Gran Khorasan i a l\'\xc3\x80sia central, aix\xc3\xad com la dinastia buw\xc3\xa0yhida a la part occidental de P\xc3\xa8rsia i l\'Iraq, va fomentar un clima propici per al desenvolupament cultural i acad\xc3\xa8mic. Sota els sam\xc3\xa0nides, Bukhar\xc3\xa0 rivalitzava amb Bagdad com a capital cultural del m\xc3\xb3n isl\xc3\xa0mic._NEWLINE_L\'estudi de l\'Alcor\xc3\xa0 i l\xe2\x80\x99hadit va prosperar en aquest ambient. La filosofia (fiqh) i la teologia (kalam) tamb\xc3\xa9 es van desenvolupar principalment a les mans d\'Avicenna i els seus opositors. Ar-Raz\xc3\xad i Al-Farab\xc3\xad van proporcionar la metodologia i el coneixement necessari sobre la medicina i la filosofia. Avicenna va tenir acc\xc3\xa9s a grans biblioteques de Balkh, Khwarezm, Gorgan, Rayy, Isfahan i Hamadan. Diversos textos com l\'Ahd with Bahmanyar, mostren el debat dels punts filos\xc3\xb2fics dels grans erudits del seu temps. Nizami Aruzi descriu com Avicenna, abans de sortir de Khwarezm, va con\xc3\xa8ixer Abu Rayhan Biruni (un fam\xc3\xb3s cient\xc3\xadfic i astr\xc3\xb2nom), Abu Nasr Iraqi (un fam\xc3\xb3s matem\xc3\xa0tic), Abu Sahl Masihi (un respectat fil\xc3\xb2sof) i Abu al-Khary Khammar (un important metge).\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nAvicenna va n\xc3\xa9ixer al Khorasan, prop de Bukhar\xc3\xa0, a l\'actual Uzbekistan. El seu pare era musulm\xc3\xa0 isma\xc3\xaflita i la seva mare probablement d\'origen jueu, tot i que existeix controv\xc3\xa8rsia al respecte. Durant la seva infantesa, va ser enviat amb un mercader, al-Natil\xc3\xad, per estudiar c\xc3\xa0lcul. Com que tenia bona mem\xc3\xb2ria, el jove va acabar superant el seu mestre en c\xc3\xa0lcul i en matem\xc3\xa0tiques. Quan el seu pare va ser nomenat funcionari, el va acompanyar a Bukhar\xc3\xa0, aleshores capital dels sam\xc3\xa0nides, i all\xc3\xa0 va estudiar els sabers de l\'\xc3\xa8poca, com per exemple f\xc3\xadsica, matem\xc3\xa0tiques, filosofia, l\'Alcor\xc3\xa0 o l\xc3\xb2gica. Se sabia de mem\xc3\xb2ria tot l\'Alcor\xc3\xa0 a l\'edat de 10 anys. Als 14 anys estudiava tot sol ci\xc3\xa8ncies naturals i medicina. Es va veure influ\xc3\xaft per un tractat d\'al-Farab\xc3\xad que li va permetre superar les dificultats que va trobar en l\'estudi de la Metaf\xc3\xadsica (T\xce\xb1 \xce\x9c\xce\xb5\xcf\x84\xce\xb1 T\xce\xb1 \xcf\x86\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb9\xce\xba\xce\xac) d\'Arist\xc3\xb2til. Aquesta precocitat en els estudis tamb\xc3\xa9 es va reflectir en una precocitat en la carrera._NEWLINE_Quan nom\xc3\xa9s comptava 16 anys, no solament havia apr\xc3\xa8s teoria m\xc3\xa8dica sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 practicava l\'assist\xc3\xa8ncia gratu\xc3\xafta a malalts -segons el seu propi relat-, als quals tractava amb les seves descobertes de nous m\xc3\xa8todes de tractament, i als 17 anys va obtenir fama per haver salvat la vida de l\'emir Nuh II ibn Mansur. A canvi, tan sols va demanar perm\xc3\xads per accedir a la biblioteca reial, gr\xc3\xa0cies a la qual va ampliar els seus coneixements en matem\xc3\xa0tiques, m\xc3\xbasica i astronomia. La seva set de coneixement va fer que, amb 18 anys, ja posse\xc3\xads grans coneixements de totes les ci\xc3\xa8ncies conegudes. A m\xc3\xa9s, va esdevenir metge de la cort i conseller en temes cient\xc3\xadfics fins a la caiguda del Regne sam\xc3\xa0nida l\'any 999._NEWLINE_A Hamadan, l\'emir buw\xc3\xa0yhida Xams-ad-Dawla el va triar com a ministre. Es va imposar llavors un programa de treball esgotador: de dia, es dedicava a la cosa p\xc3\xbablica, de nit a la ci\xc3\xa8ncia. A m\xc3\xa9s de viure dues carreres, treballava doblement: dirigia la composici\xc3\xb3 del Llibre de la guarici\xc3\xb3 (Kitab al-xif\xc3\xa0) i la del C\xc3\xa0non de la medicina (Al-qanun fi al-tibb)._NEWLINE_Als 20 anys, i per mediaci\xc3\xb3 d\'Abu Bakr al-Barjuy, va escriure deu volums anomenats El tractat del resultant i del resultat i un estudi dels costums de l\'\xc3\xa8poca conegut com La innoc\xc3\xa8ncia i el pecat. Amb aquests llibres, la seva fama com a escriptor, fil\xc3\xb2sof, metge i astr\xc3\xb2nom es va estendre per tota P\xc3\xa8rsia, per on es va dedicar a viatjar._NEWLINE_El 1021, la mort del pr\xc3\xadncep Xams-ad-Dawla i el comen\xc3\xa7ament del regnat del seu fill Sama al-Dawla, varen cristal\xc2\xb7litzar les ambicions i els rancors: v\xc3\xadctima d\'intrigues pol\xc3\xadtiques, Avicenna va anar a la pres\xc3\xb3. Va aconseguir evadir-se disfressat de dervix i va fugir a Isfahan, al costat de l\'emir kakw\xc3\xa0yhida Ala al-Dawla Muhammed._NEWLINE_Quan nom\xc3\xa9s comptava amb 32 anys, Avicenna va iniciar la seva obra mestra, el celeb\xc3\xa8rrim C\xc3\xa0non de medicina, que cont\xc3\xa9 la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 organitzada dels coneixements m\xc3\xa8dics i farmac\xc3\xa8utics de la seva \xc3\xa8poca, en 5 volums._NEWLINE_Durant una expedici\xc3\xb3 a Hamadan, Avicenna va patir una crisi intestinal greu, que sofria des de feia temps i, que va contreure, segons es diu, per exc\xc3\xa9s de treball i de plaers. Avicenna va intentar curar-se ell mateix, per\xc3\xb2 el seu remei li va ser fatal. Va morir als cinquanta-set anys el mes d\'agost de 1037. En el seu llit de mort, va atorgar els seus b\xc3\xa9ns als pobres, va alliberar els seus esclaus i llegia l\'Alcor\xc3\xa0 cada tres dies fins a la seva defunci\xc3\xb3, va ser enterrat a Hamadan, l\'Iran.\n_START_SECTION_\nDoctrina filos\xc3\xb2fica\n_START_PARAGRAPH_\nAvicenna pertany a l\'escola de Bagdad. La seva l\xc3\xadnia principal d\'actuaci\xc3\xb3 es basa en la conciliaci\xc3\xb3 entre el discurs racional i la religi\xc3\xb3. En part, adapta els treballs d\'Al-Farab\xc3\xad per tal de fer-los compatibles amb l\'Alcor\xc3\xa0, i tamb\xc3\xa9 incorpora elements tradicionalment teol\xc3\xb2gics a la filosofia, com els \xc3\xa0ngels, als quals atorga un paper clau en la seva relaci\xc3\xb3 amb els \xc3\xa9ssers humans, sobretot amb els profetes. A nivell general, reconeix l\'Orient com a font de llum, i intenta revalorar la filosofia oriental i transmetre-la a Occident; malgrat tot, moltes obres sobre aquest tema s\'han perdut._NEWLINE_Per tal d\'explicar la realitat, Avicenna adopta un sistema emanatista, propi del neoplatonisme. No obstant aix\xc3\xb2, mant\xc3\xa9 un esquema de coneixement que recull de la tradici\xc3\xb3 naturalista aristot\xc3\xa8lica: distingeix entre sensaci\xc3\xb3, imaginaci\xc3\xb3, intel\xc2\xb7lecte possible i intel\xc2\xb7lecte agent, que es correspon a una gradaci\xc3\xb3 des de la primera abstracci\xc3\xb3 possible, seguida per les idees particulars no sensibles, i que culmina en les idees generals. Aquesta triple jerarquia tamb\xc3\xa9 s\'aplica als \xc3\xa9ssers. Tamb\xc3\xa9 aprofundeix en la relaci\xc3\xb3 entre ess\xc3\xa8ncia i exist\xc3\xa8ncia: una cosa que \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s existeix si la seva exist\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria. La creaci\xc3\xb3 feta per D\xc3\xa9u correspondria a aquesta necessitat._NEWLINE_Avicenna adapta la separaci\xc3\xb3 d\'Arist\xc3\xb2til entre l\'intel\xc2\xb7lecte possible (pacient, passiu), i l\'intel\xc2\xb7lecte agent (actiu), i en fa una interpretaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s espiritualista. Aix\xc3\xad, l\'intel\xc2\xb7lecte actiu en realitat el considera com pertanyent a D\xc3\xa9u, i que es comunica en el temps a l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, mentre que l\'intel\xc2\xb7lecte passiu pertany a l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, per\xc3\xb2 no mor en el cos, ja que creu en la immortalitat de l\'\xc3\xa0nima. Segons la visi\xc3\xb3 d\'Avicenna, l\'intel\xc2\xb7lecte pacient no pot fer res sense l\'agent, de manera que l\'intel\xc2\xb7lecte hum\xc3\xa0 \xc3\xa9s tan sols en pot\xc3\xa8ncia. L\'exist\xc3\xa8ncia de l\'intel\xc2\xb7lecte agent s\'ha de fer per via espiritual._NEWLINE_Avicenna \xc3\xa9s especialment rellevant en la hist\xc3\xb2ria de la filosofia per haver facilitat la lectura d\'Arist\xc3\xb2til als escol\xc3\xa0stics.\n_START_SECTION_\nAlqu\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nLes reflexions d\'Avicenna sobre alqu\xc3\xadmia \xe2\x80\x93no creia en la possibilitat de la transmutaci\xc3\xb3 dels metalls\xe2\x80\x93 van tenir una influ\xc3\xa8ncia considerable tant en els alquimistes com els seus oponents, gr\xc3\xa0cies a De congelatione et conglutinatione lapidum (en \xc3\xa0rab: Kitab al-ma\'\xc3\xa2din wa-l-al-Atar \'uluwiyya). \xc3\x89s una traducci\xc3\xb3 resum d\'una part de Kitab al-Shifa d\'Avicenna, el tractat de \xc2\xabla formaci\xc3\xb3 de les pedres, de l\'origen de les muntanyes, la classificaci\xc3\xb3 dels minerals (pedres, sofre, sals) i de l\'origen dels metalls\xc2\xbb. Avicenna explica que els metalls \xc2\xabs\xc3\xb3n resultat de la uni\xc3\xb3 de mercuri amb una terra sulfurosa\xc2\xbb. Avicenna nega la possibilitat de la transmutaci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica dels metalls: "Pel que fa a les pretensions dels alquimistes, s\'ha de saber que no \xc3\xa9s en el seu poder transformar veritablement les esp\xc3\xa8cies unes en altres (sciant artifices alchemiae species metallorum transmutari non posse), per\xc3\xb2 \xc3\xa9s en el seu poder fer belles imitacions, per tenyir de vermell que fa que sigui molt similar a l\'argent o amb un groc que fa que sigui molt similar a l\'or. En altres paraules, els alquimistes no poden convertir les complexions, canviar les esp\xc3\xa8cies: nom\xc3\xa9s actuen en les qualitats accidentals i realitzen nom\xc3\xa9s imitacions. Per a Avicenna, els metalls \xc2\xabs\xc3\xb3n resultat de la uni\xc3\xb3 de mercuri amb terra sulfurosa\xc2\xbb: aquesta \xc3\xa9s la teoria de mercuri/sofre. D\'altra banda, un pseudo-Avicenna (segle XII) va escriure el De anima in arte alchemiae.\n_START_SECTION_\nAltres\n_START_PARAGRAPH_\nEl Premi Avicena \xc3\xa9s un prestigi\xc3\xb3s guard\xc3\xb3 que s\'atorga a les persones que es distingeixen en l\'\xc3\xa8tica del quefer cient\xc3\xadfic._NEWLINE_En el llibre El metge (The Physician) de Noah Gordon, es narra la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 d\'un jove angl\xc3\xa8s, aprenent de medicina, per aprendre del gran mestre de la seva \xc3\xa8poca. Igualment la novel\xc2\xb7la Avicena o la ruta d\'Isfahan de Gilbert Sinou\xc3\xa9 narra des d\'una perspectiva humana la biografia d\'Avicenna amb les seves passions i saviesa._NEWLINE_El premi Lenin va ser reanomenat al juliol de 2006, pel govern de Tadjikistan, com a premi Abuali ibn Sino (en llengua tadjik: \xd0\x90\xd0\xb1\xd3\xaf\xd0\xb0\xd0\xbb\xd3\xa3 \xd0\xb8\xd0\xb1\xd0\xbd\xd0\xb8 \xd0\xa1\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbe), en honor al fil\xc3\xb2sof Avicenna.'