b"\n_START_ARTICLE_\nEscola d'Ulm\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric i pol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nEls or\xc3\xadgens de la HfG es remunten a una iniciativa de la Fundaci\xc3\xb3 Germans Scholl, creada el 1950 per Inge i Grete Scholl en mem\xc3\xb2ria dels seus germans Hans i Sophie Scholl, membres del grup de resist\xc3\xa8ncia Rosa Blanca, executats el 1943 pel r\xc3\xa8gim nazi. En aquell per\xc3\xadode entre 1945 i 1952, els anys de postguerra a l'Alemanya Occidental van estar caracteritzats per forts plans de reestructuraci\xc3\xb3 i finan\xc3\xa7ament, com el Pla Marshall, entre d'altres._NEWLINE_El 1946 Inge Scholl, juntament amb Otl Aicher i un grup de joves intel\xc2\xb7lectuals, va plantejar crear una instituci\xc3\xb3 d'ensenyament i investigaci\xc3\xb3 que vincul\xc3\xa9s l'activitat creativa amb la vida quotidiana i que tingu\xc3\xa9s com a objectiu col\xc2\xb7laborar en la reconstrucci\xc3\xb3 cultural d'una societat moralment destru\xc3\xafda pel nazisme i la Segona guerra mundial. _NEWLINE_El projecte es va finan\xc3\xa7ar gr\xc3\xa0cies a l'aportaci\xc3\xb3 d'un mili\xc3\xb3 de Marcs per part de John McCloy, que Scholl va aconseguir per a la fundaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant els contactes que posse\xc3\xafa amb Max Bill, Walter Gropius i els Estats Units. A m\xc3\xa9s, va rebre tant el suport financer del Govern Federal, com del govern local, aix\xc3\xad com contribucions privades i de la ind\xc3\xbastria._NEWLINE_L'1 d'abril de 1953 es va fundar l'Escola d'Ulm amb Max Bill, ex alumne de la Bauhaus, com a primer rector, i un cos docent integrat per Hans Gugelot, Otl Aicher, Tom\xc3\xa1s Maldonado, Friedrich Vordemberge-Gildewart i Walter Zeischegg. Entre els professors tamb\xc3\xa9 es trobaven Walter Peterhans, Johannes Itten, i Helene Nonno-Schmidt. El 3 d'agost del mateix any van comen\xc3\xa7ar les classes, que durant els primers mesos de funcionament van tenir lloc en un edifici de l'Escola Secund\xc3\xa0ria P\xc3\xbablica d'Ulm, mentre es constru\xc3\xafa un edifici propi dissenyat per Max Bill. _NEWLINE_La nova seu es va inaugurar el 2 d'octubre de 1955. L'edifici de la HfG va ser un dels primers d'Alemanya a ser constru\xc3\xaft en formig\xc3\xb3 amb estructura refor\xc3\xa7ada. Disponia amb tallers espaiosos, dormitoris per a estudiants i una cafeteria. Els interiors i el mobiliari eren flexibles per facilitar les diverses activitats que es duien a terme a la universitat. Actualment, les instal\xc2\xb7lacions segueixen sent part de la facultat de Medicina de la Universitat d'Ulm._NEWLINE_L'ensenyament estava basat en un pla d'estudis de quatre anys. El primer any estava dedicat al curs b\xc3\xa0sic i despr\xc3\xa9s es triava una especialitat entre disseny de producte, comunicaci\xc3\xb3 visual, construcci\xc3\xb3 i informaci\xc3\xb3. El 1962 es va crear una especialitat pr\xc3\xb2pia per a la cinematografia i es va suprimir la d'informaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nConflictes interns\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1955 Max Bill va renunciar al seu c\xc3\xa0rrec com a rector, arran dels canvis en el desenvolupament del cos acad\xc3\xa8mic i de diverg\xc3\xa8ncies en la concepci\xc3\xb3 did\xc3\xa0ctica de l'escola. Finalment va abandonar l'escola el 1957, i Tom\xc3\xa1s Maldonado va ocupar el seu lloc. Max Bill va afavorir un ensenyament basat en la continuaci\xc3\xb3 del model expressionista de la Bauhaus, basat en el model Arts and Crafts, on l'artista-dissenyador prenia un paper important en el desenvolupament del producte, com a donant de forma. Altres docents, sobretot els de cursos te\xc3\xb2rics, buscaven fer \xc3\xa8mfasi en la tecnologia dels materials, en la teoria i els m\xc3\xa8todes de producci\xc3\xb3._NEWLINE_Maldonado considerava el disseny com un proc\xc3\xa9s sistematitzable de manera cient\xc3\xadfica i no intu\xc3\xaftiva. Considerava que el disseny no \xc3\xa9s un art i el dissenyador no \xc3\xa9s necess\xc3\xa0riament un artista, pel que les consideracions est\xc3\xa8tiques ja no eren la base conceptual del disseny. El professional dissenyador esdevenia llavors un coordinador, amb la responsabilitat de coordinar amb un d'altres especialistes, els requeriments m\xc3\xa9s variats de fabricaci\xc3\xb3 i de l'\xc3\xbas de productes. Sota la conducci\xc3\xb3 de Maldonado, l'escola va abandonar les directrius de Max Bill i va proposar una nova filosofia de l'educaci\xc3\xb3, partint dels fonaments d'un operacionalisme cient\xc3\xadfic._NEWLINE_En aquest nou per\xc3\xadode es van crear els grups de desenvolupament que es van idear espec\xc3\xadficament per crear vincles amb la ind\xc3\xbastria. Molts dels dissenys resultants van entrar en producci\xc3\xb3 immediatament. Entre els m\xc3\xa9s reeixits cal destacar els equips d'\xc3\xa0udio per a l'empresa Braun, la identitat corporativa de la companyia a\xc3\xa8ria alemanya Lufthansa occidental, i els trens elevats del ferrocarril d'Hamburg. Aquestes comissions industrials van portar una riquesa d'experi\xc3\xa8ncia en l'ensenyament i van influir decisivament en el desenvolupament de l'escola i la seva reputaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCinc anys despr\xc3\xa9s de la seva inauguraci\xc3\xb3, durant la tardor de 1958 es va celebrar una gran exposici\xc3\xb3 a la HfG, que va servir per presentar l'escola al p\xc3\xbablic en general, mostrant tant els resultats del treball als tallers com el treball dels professors. Aquest mateix any tamb\xc3\xa9 va sortir el primer n\xc3\xbamero de la revista ULM de la HfG, que va ser publicada en alemany i angl\xc3\xa8s, fins al seu tancament._NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1960 l'ensenyament acad\xc3\xa8mic va continuar evolucionant Docents com el matem\xc3\xa0tic Horst Rittel, el soci\xc3\xb2leg Hanno Kesting, i el dissenyador industrial Bruce Archer es van manifestar a favor d'una metodologia basada estrictament en les operacions matem\xc3\xa0tiques i estudis anal\xc3\xadtics, per exemple, sobre l'ergonomia o l'an\xc3\xa0lisi de negoci. Aquest canvi de direcci\xc3\xb3 va produir conflictes interns. Otl Aicher, Hans Gugelot, Walter Zeischegg i Tom\xc3\xa1s Maldonado es van resistir a aquesta evoluci\xc3\xb3 i van al\xc2\xb7legar en canvi que el disseny havia de ser alguna cosa m\xc3\xa9s que un \xc2\xabm\xc3\xa8tode d'an\xc3\xa0lisi\xc2\xbb. Es va arribar a un acord i es van introduir canvis en la constituci\xc3\xb3 i la reintroducci\xc3\xb3 d'un sol rector en substituci\xc3\xb3 de la junta de governants que dirigia la HfG des de la sortida de Max Bill._NEWLINE_La conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aquest debat intern va ser una gran exposici\xc3\xb3 itinerant, que es va mostrar inicialment a Ulm i Stuttgart el 1963, m\xc3\xa9s tard a la Neue Sammlung de Munic i el Stedelijk Museum d'Amsterdam. L'exposici\xc3\xb3 va presentar els treballs que s'havien creat a les classes de la HfG.\n_START_SECTION_\nTancament de la HfG\n_START_PARAGRAPH_\nLes disputes internes sobre la direcci\xc3\xb3 dels plans d'estudis, van donar lloc a una operaci\xc3\xb3 de premsa el 1963 per atacar contra l'Escola d'Ulm. El parlament de Baden-W\xc3\xbcrttemberg va debatre reiteradament si l'escola mereixia les subvencions que rebia, ja que els problemes interns eren cada vegada m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents. Despr\xc3\xa9s de l'afiliaci\xc3\xb3 de la HfG a l'escola d'enginyeria, les subvencions federals van ser finalment suprimides i la situaci\xc3\xb3 financera de l'escola es va tornar insostenible._NEWLINE_En cessar les subvencions, la Fundaci\xc3\xb3 Germans Scholl va comen\xc3\xa7ar a endeutar-se. Durant 1968 alguns professors van ser acomiadats a causa de la dif\xc3\xadcil situaci\xc3\xb3 financera i el nombre de classes es va veure redu\xc3\xaft. El novembre de 1968, el parlament regional va votar a favor per retirar tot el finan\xc3\xa7ament i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, l'escola va haver de tancar les seves portes enmig de protestes a finals del mateix any.\n_START_SECTION_\nPla d'estudis\n_START_PARAGRAPH_\nEl pla d'estudis durava 4 anys. El primer any estava dedicat a un curs b\xc3\xa0sic (Vorkurs) concebut per compensar el d\xc3\xa8ficit de l'ensenyament primari i secundari pel que fa al disseny de projectes i la creativitat. Els 2 anys seg\xc3\xbcents es destinaven a l'especialitzaci\xc3\xb3 electiva: Disseny industrial (Primer anomenat Produktform i m\xc3\xa9s tard Produktgestaltung), Industrialitzaci\xc3\xb3 constructiva (anomenat inicialment Architektur), Comunicaci\xc3\xb3 visual i Informaci\xc3\xb3. Anys m\xc3\xa9s tard es va afegir l'especialitzaci\xc3\xb3 de Cinematografia._NEWLINE_L'\xc3\xbaltim any estava destinat a la creaci\xc3\xb3 de la tesi de grau. El pla estava subjecte a les investigacions que es feien pel que fa a les noves aproximacions al disseny i que despr\xc3\xa9s eren posades en pr\xc3\xa0ctica en cada departament o especialitat. El pla contenia mat\xc3\xa8ries de car\xc3\xa0cter cient\xc3\xadfic: An\xc3\xa0lisi matem\xc3\xa0tica, an\xc3\xa0lisi vectorial, an\xc3\xa0lisi de matrius, programaci\xc3\xb3 lineal, topologia, cibern\xc3\xa8tica, teoria dels algorismes, antropologia, psicologia experimental, etc.\n_START_SECTION_\nDepartament de Comunicaci\xc3\xb3 Visual\n_START_PARAGRAPH_\nInicialment es denominava Disseny Visual, per\xc3\xb2 r\xc3\xa0pidament va quedar clar que el seu objectiu era resoldre problemes de disseny en l'\xc3\xa0rea de comunicaci\xc3\xb3 de masses, de manera que l'any acad\xc3\xa8mic 1956-1956 el nom va canviar pel de Departament de Comunicaci\xc3\xb3 Visual._NEWLINE_En el programa d'estudis estaven el desenvolupament i l'aplicaci\xc3\xb3 d'informes visuals, sistemes de not\xc3\xadcies i la seva transmissi\xc3\xb3. Es va reclamar al camp de la planificaci\xc3\xb3 i l'an\xc3\xa0lisi dels mitjans moderns de comunicaci\xc3\xb3, amb clara distinci\xc3\xb3 de les arts il\xc2\xb7lustratives. Aquest departament va treballar estretament amb el Departament d'Informaci\xc3\xb3. Encara que la HfG es va distanciar d'una possible afiliaci\xc3\xb3 amb la publicitat, all\xc3\xa0 eren entrenats els publicistes per treballar en els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 de masses, com premsa, r\xc3\xa0dio, televisi\xc3\xb3 o cinema._NEWLINE_L'Escola d'Ulm va treballar primordialment l'\xc3\xa0rea de la comunicaci\xc3\xb3 no persuasiva, en camps com els sistemes de signes de tr\xc3\xa0nsit, plans per a aparells t\xc3\xa8cnics, o la traducci\xc3\xb3 visual d'un contingut cient\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nSistemes de Construcci\xc3\xb3 Industrial\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1851 Joseph Paxton va projectar el Crystal Palace, aconseguint dur a terme el primer sistema constructiu fet a gran escala. Paxton va idear un sistema que girava al voltant d'una pe\xc3\xa7a clau, que servir a l'hora tant de biga com de canal. L'altre component destacat del seu disseny eren els pilars, que servien com a baixants d'aig\xc3\xbca. L'escola Ulm va aplicar aquests principis en diversos projectes, on s'entenia que la prefabricaci\xc3\xb3 era un m\xc3\xa8tode, i feia l'arquitectura m\xc3\xa9s accessible a la societat, independentment del seu nivell de renda. Un altre exemple fou la creaci\xc3\xb3 d'un connector universal de jardineria per a l'empresa Gardena. Van agafar com a referent els principis de l'arquitectura metabolista de Kisho Kurokawa.\n_START_SECTION_\nDid\xc3\xa0ctica de l'escola\n_START_PARAGRAPH_\nEn els primers anys de funcionament, i amb la direcci\xc3\xb3 de Max Bill, la did\xc3\xa0ctica de l'escola estava orientada segons els principis de la Bauhaus, on el dissenyador tenia un perfil m\xc3\xa9s artista que cient\xc3\xadfic. A partir de les discrep\xc3\xa0ncies amb altres professors i els postulats de Tom\xc3\xa1s Maldonado, l'escola va desviar la seva ideologia cap a un terreny m\xc3\xa9s metodol\xc3\xb2gic i estructurat. Aix\xc3\xb2 va comportar modificacions al programa lectiu, sobretot al Curs B\xc3\xa0sic, on es van introduir o ampliar les disciplines te\xc3\xb2riques. La nova concepci\xc3\xb3 de l'escola va donar pas a l'aix\xc3\xad anomenat model d'Ulm, que ha influ\xc3\xaft mundialment la formaci\xc3\xb3 en disseny fins a l'actualitat._NEWLINE_Segons Gui Bonsiepe, \xc2\xabel proc\xc3\xa9s de passar d'una concepci\xc3\xb3 precient\xc3\xadfica, cap a una concepci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica del disseny no va ser gens f\xc3\xa0cil, de vegades fins i tot fou traum\xc3\xa0tic, tant per als docents com per als alumnes. Cal recordar que la majoria dels docents de disseny tenien una experi\xc3\xa8ncia art\xc3\xadstica. No eren cient\xc3\xadfics amb una medalla acad\xc3\xa8mica, almenys no posse\xc3\xafen una qualificaci\xc3\xb3 formal. El seu m\xc3\xa8rit era haver iniciat una aproximaci\xc3\xb3 entre disseny i ci\xc3\xa8ncia.\xc2\xbb Els professors que van anar arribant m\xc3\xa9s tard, van fomentar l'oposici\xc3\xb3 entre ci\xc3\xa8ncia i disseny, fins i tot subordinant a aquest \xc3\xbaltim. Mentre, es van alimentar els diferents conflictes interns que es van succeir a l'escola, que d'altra banda van ser els que segons Gui Bonsiepe \xc2\xabvan posar sobre la taula aquesta problem\xc3\xa0tica, que va ajudar a desmitificar el proc\xc3\xa9s projectual i la seva enigm\xc3\xa0tica creativitat\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb la Braun\n_START_PARAGRAPH_\nA mitjans dels anys 50, l'Escola d'Ulm i l'empresa Braun van comen\xc3\xa7ar un per\xc3\xadode de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3. Braun necessitava destacar entre la compet\xc3\xa8ncia, pel que va contactar amb Otl Aicher, Hans Gugelot i els seus alumnes perqu\xc3\xa8 treballessin en nous dissenys de productes que posteriorment l'empresa fabricaria. _NEWLINE_Amb aquesta col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 va comportar la creaci\xc3\xb3 de l'estil Braun que, segons Tom\xc3\xa1s Maldonado, \xc2\xabes diferenciava de l'estil Olivetti, perqu\xc3\xa8 aquest buscava la unitat en la varietat, mentre que l'estil Braun buscava la unitat en la unitat. I precisament per aix\xc3\xb2, l'estil Braun constitueix un formidable banc de proves per a la concepci\xc3\xb3 de la Gute Form, com a alternativa al Styling.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nFins a la fundaci\xc3\xb3 de l'Escola d'Ulm, no hi havia cap sistematitzaci\xc3\xb3 del disseny. L'escola va ser pionera en la integraci\xc3\xb3 de la ci\xc3\xa8ncia i el disseny, i d'una pedagogia del disseny basada en la ci\xc3\xa8ncia: la reflexi\xc3\xb3 sobre els problemes, els m\xc3\xa8todes d'an\xc3\xa0lisi i de s\xc3\xadntesi, l'elecci\xc3\xb3 i fonamentaci\xc3\xb3 d'alternatives projectuals, l'accent en les disciplines cient\xc3\xadfiques i t\xc3\xa8cniques i una estreta relaci\xc3\xb3 amb la ind\xc3\xbastria. Molts dels criteris desenvolupats a Ulm s\xc3\xb3n encara v\xc3\xa0lids, sobretot en l'\xc3\xa0rea de disseny tecnol\xc3\xb2gic. Altres van ser poc pr\xc3\xa0ctics i van ser superats."