b"\n_START_ARTICLE_\nSerra dels Ancares\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa serra abarca els termes municipals de 6 entitats de poblaci\xc3\xb3: Cervantes i Navia de Suarna (Gal\xc3\xadcia), Peranzanes, Cand\xc3\xadn i A Veiga de Espi\xc3\xb1areda (Lle\xc3\xb3) i Ibias (Ast\xc3\xbaries). _NEWLINE_D\xe2\x80\x99orografia complexa, \xc3\xa9s un territori frond\xc3\xb3s amb forts pendents: el nivell d\xe2\x80\x99altitud va des dels 300 metres del curs del riu Navia fins als m\xc3\xa9s de 1900 del cim de Mustallar, a la vessant gallega, i els de Miravalles i Cui\xc3\xb1a, a la part lleonesa, els m\xc3\xa9s alts. I tot, esquitxat d'infinitat de petits nuclis de poblacions, m\xc3\xa9s concentrats a la zona muntanyosa. Aquest desnivell, al costat del fet que aqu\xc3\xad es troba el l\xc3\xadmit entre el m\xc3\xb3n mediterrani i l'atl\xc3\xa0ntic, fa que tingui una molt gran diversitat biol\xc3\xb2gica, tant de flora com de fauna. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, la naturalesa dels materials i formacions geol\xc3\xb2giques, amb formacions d\xe2\x80\x99origen glacial i d\xe2\x80\x99origen fluvial, no fa m\xc3\xa9s que augmentar l'heterogene\xc3\xaftat del mosaic ecol\xc3\xb2gic de la comarca._NEWLINE_Guarda importants vestigis pre-romans: castells, ponts, d\xc3\xb2lmens..., per\xc3\xb2 el seu monument m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s la \xe2\x80\x9cpalloza\xe2\x80\x9d. Fa m\xc3\xa9s de dos mil anys, aquestes muntanyes estaven habitades per tribus com els \xe2\x80\x9cZoelas\xe2\x80\x9d. La seva situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica va fer d\xe2\x80\x99aquesta comarca un escenari d\xe2\x80\x99importants episodis b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics, tant a l\xe2\x80\x99antiguitat com, m\xc3\xa9s recentment, durant l\xe2\x80\x99ocupaci\xc3\xb3 francesa i les guerres carlistes.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa serra dels Ancares forma part de l'extrem occidental de la serralada Cant\xc3\xa0brica i conforma una aliniaci\xc3\xb3 muntanyosa en arc. Pertany a la Zona Asturoccidental-Lleonesa, i al seu subs\xc3\xb2l i predominen les pissarres, gresos i quarsites, a m\xc3\xa9s de les calc\xc3\xa0ries i fil\xc2\xb7lites._NEWLINE_L'orog\xc3\xa8nesi herciniana i m\xc3\xa9s tard alpina, conjuntament amb el proc\xc3\xa9s de modelaci\xc3\xb3 glaciar, configuren aquest espai com a un conjunt de cims elevats, amb altituds d'entre 1500 i 2000 m, on l'acci\xc3\xb3 del gel ha deixat un paisatge de valls glaciars profundes, circs i estanys glaciars i dip\xc3\xb2sits morr\xc3\xa8nics. Si b\xc3\xa9 l'acci\xc3\xb3 dels glaciars fou similar a les valls d'ambdos vessants de la serra, a les valls orientals va ser superior, ja que el gel va arribar a tenir entre 260 i 280 m de gruix (valls de Burbia i Ancares) i les llenques glaciars van arribar a tenir entre 11 i 13 km de llarg baixant fins als 800 m d'altitud.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nQuatre valls baixen de la serra al seu vessant lleon\xc3\xa8s: les valls dels rius Burbia, Ancares \xe2\x80\x93que d\xc3\xb3na nom a la serra\xe2\x80\x94, C\xc3\xbaa a la vall de Fornela i la petita vall de Balboa._NEWLINE_Als vessants gallecs i asturians, els afluents del riu Navia solquen la serra de valls estretes i profundes, com la del riu Rao o les gorges del riu Ser, en el municipi gallec de Navia de Suarna, o la vall del riu Ibias, en el Principat d'Ast\xc3\xbaries.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nLa serra dels Ancares t\xc3\xa9 un clima oce\xc3\xa0nic de muntanya, amb inverns molt freds i estiu frescos. El fred, si b\xc3\xa9 mostrant intermit\xc3\xa8ncies, no es deixa de notar en tot l'any; als Ancares les primeres gla\xc3\xa7ades apareixen el mes de setembre i les darreres son el mes de juny. La pluviometria est\xc3\xa0 directament influenciada pels vents humids procedents de l'Atl\xc3\xa0ntic.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nLa serra dels Ancares es troba a la conflu\xc3\xa8ncia de dues regions biogeogr\xc3\xa0fiques: la regi\xc3\xb3 Eurosiberiana al nord i la regi\xc3\xb3 Mediterr\xc3\xa0nia al sud, cosa que li d\xc3\xb3na una biodiversitat superior a les d'altres zones lim\xc3\xadtrofes. Es considera que la major part de la serra pertany a la regi\xc3\xb3 Eurosiberiana, i m\xc3\xa9s concretament a la prov\xc3\xadncia Orocant\xc3\xa0brica, sector Laciano-Ancar\xc3\xad i subsector Naviano-Ancar\xc3\xad, i que el l\xc3\xadmit de la regi\xc3\xb3 Mediterr\xc3\xa0nia se situa al voltant dels 1000 m de altitud a les valls dels rius Valcarce, Ancares, Burbia i C\xc3\xbaa, als Ancares del Bierzo. Aquesta pluralitat explica que en una \xc3\xa0rea atl\xc3\xa0ntica com \xc3\xa9s la conca del riu Navia, s'hi trobin algunes esp\xc3\xa8cies mediterr\xc3\xa0nies com l'arbo\xc3\xa7, l'alzina, la ginesta i el cap d'ase._NEWLINE_La vegetaci\xc3\xb3 varia segons l'altitud i l'orientaci\xc3\xb3 de les muntanyes. A les fondalades i en cotes baixes hi ha castanyers i avellaners, en boscos caducifolis on hi predominen el vern i el salze.. Pujant fins als 1.000 m, el reboll i el roure de fulla grossa poblen el vessant sud alternant-se amb \xc3\xa0rees de bruc boal, mentre que els que estan orientats cap al nord mostren boscos m\xc3\xa9s variats amb roures y roures de fulla grossa i aurons, avellaners, moixeres, gr\xc3\xa8vols i bedolls a la franja superior. En els sotaboscos hi abunden els nabius, mentre que a les valls d'origen glaciar mostren zones amb vegetaci\xc3\xb3 de torbera. Per sobre dels 1000 m, hi abunden els gr\xc3\xa8vols, els arbo\xc3\xa7os acompanyats de serbals i teixos. A partir dels 1700 m, en la zona subalpina, la vegetaci\xc3\xb3 arb\xc3\xb2rea desapareix en favor dels arbusts baixos com ara el bruc boal, ginestes, gatoses i ginebres i zones de pasturatge.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nAls Ancares hi destaques dues esp\xc3\xa8cies end\xc3\xa8miques de la serralada Cant\xc3\xa0brica: el gall fer cant\xc3\xa0bric i la llebre de piornal. La serra tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s l'h\xc3\xa0bitat de l'\xc3\xb3s bru o el llop."