b'\n_START_ARTICLE_\nVinalesa\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nVinalesa est\xc3\xa0 edificada a l\'esquerra del barranc del Carraixet i el seu casc urb\xc3\xa0 forma un gran arc a trav\xc3\xa9s de la carretera que va de Meliana a Montcada. El territori que ocupa \xc3\xa9s pla, amb un pendent suau de nord-est a sud-est i est\xc3\xa0 situat a una altura de 21 metres._NEWLINE_El terme municipal t\xc3\xa9 una extensi\xc3\xb3 de 159 ha. En l\'actualitat, 137 ha corresponen a s\xc3\xb2l r\xc3\xbastic dedicat a l\'agricultura de regadiu. El s\xc3\xb2l urb\xc3\xa0 est\xc3\xa0 ocupat per 22,4 ha el que suposa el 14,4% del total del terme._NEWLINE_El clima de Vinalesa pertany al tipus mediterrani, amb temperatures suaus a l\'hivern i caloroses a l\'estiu. Les precipitacions s\xc3\xb3n escasses donant-se pluges de forta intensitat hor\xc3\xa0ria a la primavera i la tardor. T\xc3\xa9 una temperatura mitjana de 17,3\xc2\xba.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAlqueria musulmana que fou propietat de Bertomeu Matoses, a qui li va ser confiscada a causa dels deutes que havia contret. El 1394, va comprar-la la seua v\xc3\xaddua, Castellana, casada en segones n\xc3\xbapcies amb Pere Busquets. L\'any 1472, el senyoriu era del metge Gabriel Garcia, a inst\xc3\xa0ncies del qual es va desmembrar la capella, que fins aleshores havia pertangut al municipi de Foios i pass\xc3\xa0 a ser independent. L\'esgl\xc3\xa9sia actual es va acabar de construir l\'any 1779. Des de l\'any 1694 hi existeix la Confraria de la Mare de D\xc3\xa9u del Rosari. A finals del segle XVIII hom instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 la important f\xc3\xa0brica de filats Lapayesse.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'agricultura ha estat l\'activitat hist\xc3\xb2ricament principal. Al segle XVIII, el franc\xc3\xa9s Joseph Lapayesse construiria la que seria una de les m\xc3\xa9s importants i modernes f\xc3\xa0briques de seda del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, en un context d\'important desenvolupament d\'aquesta activitat a Val\xc3\xa8ncia (vegeu  ind\xc3\xbastria sedera de Val\xc3\xa8ncia). Destacaria per la innovadora font d\'energia en la ind\xc3\xbastria: la for\xc3\xa7a motriu de l\'aigua de la S\xc3\xa9quia Reial de Montcada i per la integraci\xc3\xb3 de les dones a la plantilla de treballadors. Els propietaris foren diversos durant la seua hist\xc3\xb2ria: Jos\xc3\xa9 Casadev\xc3\xa1n o la fam\xc3\xadlia Trenor. Tamb\xc3\xa9 va patir la crisi de la seda i es va reconvertir en f\xc3\xa0brica de jute i espart. _NEWLINE_La f\xc3\xa0brica de sacs de jute Rafia Industrial S.A pren el testimoni d\'aquesta hist\xc3\xb2rica f\xc3\xa0brica. Amb la recent construcci\xc3\xb3 del pol\xc3\xadgon industrial s\'espera desenvolupar l\'activitat industrial i de terci\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nFestes Locals\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a les festes o celebracions de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s, cal parlar de les Festes de Sant Honorat (patr\xc3\xb3 de Vinalesa), de Santa B\xc3\xa0rbara, Verge del Pilar i Verge del Roser, que se celebren durant la primera quinzena del mes d\'octubre, quan tamb\xc3\xa9 es celebra la festivitat del 9 d\'octubre, de car\xc3\xa0cter c\xc3\xadvic. Les Festes d\'octubre estan farcides d\'elements religiosos com misses, processons, cants d\'aurores, etc.; grans sopars populars on tot el poble es reuneix al pati del Centre C\xc3\xadvic, activitats culturals dedicades a la gent major, als xiquets o el concert de la Societat Renaixement Musical de Vinalesa; discom\xc3\xb2bils, orquestres, ball de disfresses i altres activitats dedicades als joves. Les famoses "calderes d\'arr\xc3\xb2s cald\xc3\xb3s amb fesols i naps" tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n un element que aglutina i identifica a altres pobles de l\'Horta Nord.'