b"\n_START_ARTICLE_\nAeroport d'Oslo-Gardermoen\n_START_SECTION_\nMilitar i secundari\n_START_PARAGRAPH_\nL'armada noruega-danesa va comen\xc3\xa7ar a utilitzar Gardermoen com a base des de principis del 1740, quan s'anomenava Fredericksfeldt. El primer vol va tenir lloc el 1912, i el 1920 hi havia multitud d'hangars a l'aeroport._NEWLINE_Quan els alemanys van envair Noruega durant la Segona Guerra Mundial, van bombardejar l'aeroport, per\xc3\xb2 poc despr\xc3\xa9s el van reconstruir amb dues pistes de 2000 metres._NEWLINE_Dins del conflicte armat, Gardermoen va ser utilitzat, tant per a vols x\xc3\xa0rter com per intercontinentals. Les operacions militars tamb\xc3\xa9 utilitzaven l'aeroport per a les seves finalitats. Els vols x\xc3\xa0rter es van efectuar des del 1972 a Gardermoen en lloc de Fornebu a causa de la falta de slots a l'est, mentre que els vols intercontinentals ja s'operaven des de Gardermoen perqu\xc3\xa8 la pista de Fornebu era massa curta. Tant solament durant els 90 SAS va posar els seus vols a Nova York des de Fornebu. Despr\xc3\xa9s del trasllat i fins que la nova terminal i altres instal\xc2\xb7lacions van ser obertes en 1998, l'aeroport va romandre estancat en el nombre dels vols comercials, aix\xc3\xad com es veien de tant en tant vols militars.\n_START_SECTION_\nCercant un nou aeroport\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s que Gressholmen (mar) i l'aeroport de Kjeller (terra) haguessin at\xc3\xa8s Oslo com els seus aeroports, el nou aeroport d'Oslo-Fornebu es va obrir el 1939. Per\xc3\xb2 als anys 80, l'aeroport va comen\xc3\xa7ar a experimentar greus problemes de capacitat. L'aeroport tenia una \xc3\xbanica pista, el qual no tenia slots a l'aeroport als matins aix\xc3\xad com en les hores punta de la tarda. Aix\xc3\xb2 va fer impossible que l'aeroport form\xc3\xa9s part activa del mercat aeri despr\xc3\xa9s de la desregularitzaci\xc3\xb3, ja que potencials aerol\xc3\xadnies no tindrien acc\xc3\xa9s a l'aeroport de Fornebu. Com l'aeroport de Fornebu va ser constru\xc3\xaft en una pen\xc3\xadnsula, no es podia construir una nova pista pels problemes d'espai presents. Aquest aeroport, a m\xc3\xa9s, mancava de transport p\xc3\xbablic, en no tenir tren lleuger o via de ferrocarril. L'aeroport es trobava localitzat molt proper del centre de la ciutat i al costat d'una zona residencial, causant nombrosos problemes de contaminaci\xc3\xb3 ac\xc3\xbastica._NEWLINE_Hi havia moltes localitzacions possibles per al nou aeroport principal d'Oslo, com ara Hob\xc3\xb8l, Hurum, Kroer, \xc3\x85s i Gardermoen. Encara que el proc\xc3\xa9s pol\xc3\xadtic sobre la localitzaci\xc3\xb3 de l'aeroport va comen\xc3\xa7ar als 50, la primera decisi\xc3\xb3 ferma sobre la ubicaci\xc3\xb3 del nou aeroport no va arribar fins al 1988, quan es va decidir construir un aeroport a Hurum. Per\xc3\xb2 les condicions meteorol\xc3\xb2giques van demostrar que era molt freq\xc3\xbcent la pres\xc3\xa8ncia de fortes boires a Hurum, i la decisi\xc3\xb3 va ser suprimida._NEWLINE_El 8 d'octubre de 1992, el parlament noruec va prendre la decisi\xc3\xb3 final de construir el nou aeroport a Gardermoen.\n_START_SECTION_\nOSL Gardermoen\n_START_PARAGRAPH_\nUna nova companyia, Oslo Lufthavn AS, es va encarregar de l'operaci\xc3\xb3 dels aeroports de Gardermoen i Fornebu. La decisi\xc3\xb3 del parlament significava que l'aeroport seria constru\xc3\xaft amb finan\xc3\xa7ament propi, i s'hauria de crear una companyia limitada pr\xc3\xb2pia per finan\xc3\xa7ar el nou aeroport. El cost total de la construcci\xc3\xb3 de l'aeroport va ser d'11.400 milions de NOK que va ser totalment pagat per la nova companyia i els beneficis d'operaci\xc3\xb3 de l'aeroport serien utilitzats per esmenar el deute contret. La companyia tamb\xc3\xa9 gestiona l'aeroport de Fornebu des de l'1 de gener de 1997. Oslo Lufthavn AS t\xc3\xa9 com a filial a Avinor AS, l'administraci\xc3\xb3 d'aeroports civils noruecs._NEWLINE_Una nova via ferrovi\xc3\xa0ria d'alta velocitat, Gardermobanen, va ser constru\xc3\xafda al mateix temps que l'aeroport. Els trens surten de l'aeroport a l'Estaci\xc3\xb3 Central d'Oslo sis vegades cada hora. Va ser la primera via de ferrocarril d'alta velocitat constru\xc3\xafda a Noruega i \xc3\xa9s actualment operada per Flytoget a 210\xc2\xa0km/h._NEWLINE_Gardermoen es va convertir en el principal aeroport d'Oslo el 8 d'octubre de 1998, quan l'Aeroport de Fornebu va ser tancat excepte per a algunes instal\xc2\xb7lacions d'hidroavions. L'operaci\xc3\xb3 de canvi d'aeroport es va produir en el transcurs de la nit en un moviment d'elevades proporcions. El nou aeroport t\xc3\xa9 una capacitat de 17 milions de passatgers a l'any i 80 operacions per hora. Despr\xc3\xa9s de l'obertura de Gardermoen, l'augment del nombre de slots i l'arribada d'una nova aerol\xc3\xadnia de baix cost, Color Air, va produir una gran guerra de preus a l'aeroport, que no va concloure fins al 1999 quan Color Air va cancel\xc2\xb7lar les seves operacions. Durant aquest per\xc3\xadode hi havia almenys prop de 50 vols diaris entre Gardermoen i Bergen, Stavanger i Trondheim._NEWLINE_El 1999, Northwest Airlines va operar breument un vol entre Oslo i Minneapolis durant uns mesos amb els seus avions del tipus DC-10, abans de cancel\xc2\xb7lar el vol a causa de les baixes ocupacions. A l'octubre de 2001, l'\xc3\xbanic vol intercontinental que hi havia, a Nova York (Newark), amb avions Boeing 767-300 de SAS, va ser igualment cancel\xc2\xb7lat. El 2004, Continental Airlines va reprendre els vols d'aquesta ruta. Hi ha tamb\xc3\xa9 un vol regular al Pakistan, i alguns vols x\xc3\xa0rter a Tail\xc3\xa0ndia i alguns pa\xc3\xafsos m\xc3\xa9s d'altres continents. El 2002 Norwegian Air Shuttle va comen\xc3\xa7ar a operar utilitzant Gardermoen com el seu aeroport principal. L'aerol\xc3\xadnia opera a 50 destinacions internacionals i 10 destinacions dom\xc3\xa8stiques. El 18 de gener de 2006, Liv Signe Navarsete, ministra de Transport i Comunicacions, va inaugurar el primer hangar d'Europa amb desgla\xc3\xa7 per infrarojos a l'aeroport d'Oslo. L'hangar seria un complet als elements de desgla\xc3\xa7 normals a la temporada d'hivern.\n_START_SECTION_\nEmpla\xc3\xa7ament\n_START_PARAGRAPH_\nLa ubicaci\xc3\xb3 de l'aeroport a Gardermoen va provocar nombroses cr\xc3\xadtiques. Alguns van al\xc2\xb7legar que est\xc3\xa0 molt lluny d'Oslo i que necessitaria un cost\xc3\xb3s tren d'alta velocitat. Altres queixes anaven encaminades a l'impacte mediambiental de la zona en descobrir-se una gran conca aq\xc3\xbc\xc3\xadfera subterr\xc3\xa0nia a la zona de construcci\xc3\xb3, i que el mal temps de la zona podia provocar accidents.\n_START_SECTION_\nQ\xc3\xbcestionant la climatologia\n_START_PARAGRAPH_\nLes dades meteorol\xc3\xb2giques, que recomanaven que el nou aeroport fos constru\xc3\xaft a Gardermoen en lloc de a Hurum, van ser q\xc3\xbcestionades per l'enginyer civil Jan Fredrik Wiborg. Ell va denunciar que la informaci\xc3\xb3 havia estat falsificada i que el parlament havia estat enganyat deliberadament pel govern. Wiborg va morir el 21 de juny de 1994 despr\xc3\xa9s de precipitar-se des de la finestra d'un hotel a Copenhaguen, i els documents crucials del cas van desapar\xc3\xa8ixer. Les circumst\xc3\xa0ncies sobre la seva mort mai han estat aclarides. Els reporters del peri\xc3\xb2dic Aftenposten van ser guardonats amb el prestigi\xc3\xb3s SKUP prize el 1999 per la recerca del cas. Durant l'any 2000 el comit\xc3\xa8 constitucional del parlament va efectuar una escolta p\xc3\xbablica perqu\xc3\xa8 qualsevol que tingu\xc3\xa9s documents del joc brut a la planificaci\xc3\xb3 de la ubicaci\xc3\xb3 del nou aeroport, els present\xc3\xa9s. Es va publicar un informe oficial el 2001.\n_START_SECTION_\nProblemes de boira i desgla\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la seva obertura, Gardermoen ha tingut bastants problemes amb la boira i la pluja gelant, provocant el tancament total de l'aeroport en moments puntuals. \xc3\x89s complicat evitar la boira a Noruega, i l'antic aeroport de Fornebu, aix\xc3\xad com la localitzaci\xc3\xb3 alternativa de l'aeroport, Hurum, tamb\xc3\xa9 estaven marcats per abundants bancs de boira. La pluja gelant, segons els estudis, es presenta a l'aeroport unes tres vegades al mes durant l'hivern a l'aeroport de Gardermoen, d'acord amb les dades meteorol\xc3\xb2giques recollides des de la d\xc3\xa8cada dels 50. L'\xc3\xbas de fluids anti-congelants \xc3\xa9s limitat des que es va descobrir que sota l'aeroport es troba un dels majors aq\xc3\xbc\xc3\xadfers de Noruega, el delta Trandum. Al gener de 2006 es va inaugurar un sistema de desgla\xc3\xa7 d'Infratek, que utilitzava la calor infraroja com a mitj\xc3\xa0 de desgla\xc3\xa7. S'esperava que aquest m\xc3\xa8tode redu\xc3\xads l'\xc3\xbas de anti-congelants qu\xc3\xadmics en un 90\xc2\xa0%, per\xc3\xb2 al febrer de 2007 la t\xc3\xa8cnica va demostrar ser inefica\xc3\xa7.\n_START_SECTION_\nIncident per gel el 14 de desembre de 1998\n_START_PARAGRAPH_\nEn el mat\xc3\xad del 14 de desembre de 1998, una combinaci\xc3\xb3 de boira freda i pluja gelant van causar algunes gelades a Gardermoen. Almenys vint motors van resultar danyats pel gel durant l'enlairament, i cinc avions van necessitar efectuar un aterratge d'emerg\xc3\xa8ncia en estar amb un sol motor actiu. Un problema similar va oc\xc3\xb3rrer a l'Aeroport Internacional de Denver el 31 d'octubre de 2002.\n_START_SECTION_\nInstal\xc2\xb7lacions\n_START_PARAGRAPH_\nL'aeroport cobreix una superf\xc3\xadcie de 13\xc2\xa0km\xc2\xb2 i est\xc3\xa0 inspirat en el disseny de l'aeroport d'Atlanta, amb dues pistes paral\xc2\xb7leles i una \xc3\xbanica terminal amb dues zones d'embarcament alineades. L'aviaci\xc3\xb3 no comercial i general no opera a l'aeroport d'Oslo; sin\xc3\xb3 que en lloc seu s'utilitzen els aeroports de Kjeller, Rakkestad i T\xc3\xb8nsberg-Jarlsberg. Es troba a 35\xc2\xa0km al nord-est del centre de la ciutat.\n_START_SECTION_\nDuty free\n_START_PARAGRAPH_\nGardermoen t\xc3\xa9 la botiga lliure d'impostos m\xc3\xa9s gran d'Europa, a causa que Noruega no \xc3\xa9s membre de la UE, i ha de vendre els seus productes lliures de c\xc3\xa0rrecs a totes les seves destinacions internacionals. Des del 2006, tamb\xc3\xa9 els passatgers que arriben poden comprar productes sense impostos en una botiga especial localitzada a la zona de reclamaci\xc3\xb3 d'equipatges.\n_START_SECTION_\nHotel de l'aeroport\n_START_PARAGRAPH_\nEls exteriors de l'aeroport tenen tamb\xc3\xa9 l'hotel Radisson SAS Airport, un edifici de set plantes amb unes 500 habitacions, la qual cosa el converteix en el segon hotel m\xc3\xa9s gran de Noruega. Es pot arribar a l'hotel caminant, ja que des de la sala d'arribades hi ha uns 150 metres aproximadament. Disposa a m\xc3\xa9s de sales de congressos i  60 sales de confer\xc3\xa8ncies, la m\xc3\xa9s gran de les quals pot acomodar unes 1000 persones. L'hotel va ser inaugurat poc despr\xc3\xa9s que l'aeroport fos ampliat el 2006 per cobrir l'increment de la demanda d'habitacions i sales de confer\xc3\xa8ncies.\n_START_SECTION_\nPlans de futur\n_START_PARAGRAPH_\nA causa del r\xc3\xa0pid creixement de passatgers, l'aeroport ha excedit ja el seu l\xc3\xadmit de capacitat inicial de 17 milions de passatgers a l'any i va aconseguir la xifra cr\xc3\xadtica de 20 milions de passatgers poc abans del 2010._NEWLINE_Hi ha plans per incrementar la superf\xc3\xadcie de terminals amb la construcci\xc3\xb3 d'una nova terminal 2 situada a 500 metres al nord de la terminal actual, que estarien connectades amb un passad\xc3\xads subterrani. La T2 podria atendre a uns vuit avions. Aquesta idea ja s'havia previst fins i tot abans d'inaugurar l'aeroport, ja que es va incloure en el pla director de l'aeroport. Tamb\xc3\xa9 comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 el 2009 una ampliaci\xc3\xb3 en l'actual terminal que s'espera que estigui conclosa en les mateixes dates que la T2, que permetria atendre a 10 avions addicionals.Aquesta ampliaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 inclour\xc3\xa0 una ampliaci\xc3\xb3 de les zones de facturaci\xc3\xb3._NEWLINE_El govern va discutir sobre la possibilitat de construir una tercera pista en el futur, per\xc3\xb2 no es conclouria abans del 2030. Encara que les estimacions d'Avinor mostren que la pista ser\xc3\xa0 necess\xc3\xa0ria el 2030, les veus cr\xc3\xadtiques diuen que molts dels grans aeroports, com l'aeroport de Londres-Heathrow, nom\xc3\xa9s tenen dues pistes. Fins i tot la ministra noruega de transport, Liv Signe Navarsete, va dir que repartir el tr\xc3\xa0nsit entre m\xc3\xa9s d'un aeroport suposa m\xc3\xbaltiples inconvenients als passatgers i un augment massiu de les necessitats de transport terrestre inter-aeroportuari, no obstant aix\xc3\xb2 ella va sostenir la seva oposici\xc3\xb3 a la tercera pista.\n_START_SECTION_\nTransport terrestre\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a uns 50\xc2\xa0km del centre de la ciutat, l'aeroport d'Oslo ofereix un bon nombre de serveis de transport terrestre. L'aeroport t\xc3\xa9 l'ocupaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran dels transports intermodals de passatgers del m\xc3\xb3n amb un 60% d'ocupaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTransport ferroviari\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la construcci\xc3\xb3 de l'aeroport es va decidir construir un tren d'alta velocitat. La Gardermobanen es va inaugurar el mateix dia que l'aeroport, i accedeix a l'aeroport per un t\xc3\xbanel pa la part inferior de les seves instal\xc2\xb7lacions. L'estaci\xc3\xb3 de ferrocarril es va construir dins de la terminal de l'aeroport. El principal operador \xc3\xa9s el tren expr\xc3\xa9s de l'aeroport que acaba a l'estaci\xc3\xb3 central d'Oslo en 19 minuts, sis vegades cada hora, amb tres d'elles que continuen fins a Asker i Drammen El tren expr\xc3\xa9s de l'aeroport t\xc3\xa9 un pes del 34% del transport terrestre._NEWLINE_Norges Statsbaner (NSB) tamb\xc3\xa9 opera des de l'aeroport, amb un servei de connexi\xc3\xb3 de tren a Eidsvoll i Kongsberg i un servei de llarg recorregut al nord cap a Oppland i Hedmark i al sud a Vestfold. Tots dos passen per Oslo, i l'\xc3\xbaltim d'ells passa tamb\xc3\xa9 per l'aeroport de Sandefjord-Torp. Hi ha tamb\xc3\xa9 cinc trens expr\xc3\xa9s a Trondheim que tenen parada a l'aeroport. NSB t\xc3\xa9 el 7% del mercat.\n_START_SECTION_\nBus\n_START_PARAGRAPH_\nEls autobusos expr\xc3\xa9s de l'aeroport d'Oslo t\xc3\xa9 serveis amb l'aeroport des d'Oslo, Fredrikstad, Ski i Gj\xc3\xb8vik. A m\xc3\xa9s, molts dels autobusos des d'altres punts de Noruega tenen parada a l'aeroport. El principal transportista local, Ruter, efectua un bon nombre de trajectes a Gardermoen des de llocs propers. Els autobusos tenen el 18% del mercat.\n_START_SECTION_\nCarretera\n_START_PARAGRAPH_\nL'aeroport es troba just al final de la ruta europea E6. Hi ha 11.400 places d'aparcament a l'aeroport, aix\xc3\xad com parades de taxi i mostradors de lloguer de vehicles. El marge de mercat de vehicles privats \xc3\xa9s del 18%, per deixar o recollir a alg\xc3\xba \xc3\xa9s del 12%, els taxis el 2% i els vehicles de lloguer el 6%."