b'\n_START_ARTICLE_\nInvasi\xc3\xb3 anglosaxona de la Gran Bretanya\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nCap a l\'any 400, les prov\xc3\xadncies romanes de Gran Bretanya (tot el territori al sud del Mur d\'Adri\xc3\xa0) eren una part perif\xc3\xa8rica de l\'Imperi rom\xc3\xa0, i ocasionalment es perdien en rebel\xc2\xb7lions o invasions, per\xc3\xb2 fins llavors sempre s\'acabaven recuperant. Aquest cicle de p\xc3\xa8rdua i recuperaci\xc3\xb3 va acabar la seg\xc3\xbcent d\xc3\xa8cada. Cap a l\'any 410, tot i que el poder rom\xc3\xa0 seguia havent-se de tenir en compte durant tres generacions a la major part la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia, Gran Bretanya va perdre el control imperial directe i va entrar en una fase la qual s\'ha anomenat "subromana"._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria d\'aquest per\xc3\xadode tradicionalment ha estat una narrativa de declivi i caiguda. Tanmateix, proves de Verulamium suggereixen que hi havia una reconstrucci\xc3\xb3 de tipus urb\xc3\xa0, amb aigua potable, a finals del segle V, o m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. A Silchester, hi ha mostres d\'ocupaci\xc3\xb3 subromana fins al voltant del 500, i a Wroxeter s\'han identificat banys com a tipus rom\xc3\xa0._NEWLINE_Els textos de Patrick i Gildas (vegeu a sota) demostra que van sobreviure l\'alfabetitzaci\xc3\xb3 en llat\xc3\xad i l\'educaci\xc3\xb3 romana, l\'educaci\xc3\xb3 i el dret entre l\'elit de la societat i el cristianisme durant la major part dels segles V i VI. Tamb\xc3\xa9 hi ha signes en les obres de Gildas que l\'economia prosperava sense els impostos romans, ja que es queixa de luxuria i autocomplac\xc3\xa8ncia. Aquesta \xc3\xa9s la Gran Bretanya del segle V en la qual apareixen els anglosaxons.'