b'\n_START_ARTICLE_\nMaurice B\xc3\xa9jart\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nVa comen\xc3\xa7ar la seva formaci\xc3\xb3 en dansa cl\xc3\xa0ssica amb la Janine Charrat, l\'Yvette Chauvir\xc3\xa9, etc. i la seva mestra, la rusa Lioubov Egorova, a l\'escola de dansa de l\'\xc3\x92pera Nacional de Par\xc3\xads. Acabats aquests estudis, els va complementar en 1941 amb classes del core\xc3\xb2graf de cl\xc3\xa0ssic Roland Petit i en 1951 va col\xc2\xb7laborar amb la core\xc3\xb2grafa (en dansa cl\xc3\xa0ssica i dansa moderna) sueca Birgit Cullberg, amb qui va poder crear la seva primera coreografia. _NEWLINE_En Maurice B\xc3\xa9jart t\xc3\xa9, a m\xc3\xa9s, com a formaci\xc3\xb3, la carrera universit\xc3\xa0ria de filosofia.\n_START_SECTION_\nCarrera professional\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1953 va fundar la companyia de dansa cl\xc3\xa0ssica dels Ballets de l\'\xc3\x89toile (els ballets de l\'estrella). En 1959 va marxar a treballar a B\xc3\xa8lgica, on es va quedar durant una trentena d\'anys. Aquell mateix any va crear a Brussel\xc2\xb7les la seva coreografia m\xc3\xa9s c\xc3\xa8lebre, la seva pr\xc3\xb2pia La consagraci\xc3\xb3 de la primavera i en 1960 una segona companyia de dansa, el Ballet du XXe si\xc3\xa8cle (el ballet del segle XX), que seria fins a 1987 l\'oficial de De Munt, l\'\xc3\xb2pera nacional belga en la que tingu\xc3\xa9 un rol molt de protagonista el ballar\xc3\xad itali\xc3\xa0 Paolo Bortoluzzi. En 1970 va obrir a Brussel\xc2\xb7les una escola de dansa anomenada Mudra. De 1977 a 1985 va dirigir una altra a Dakar, que va anomenar Mudra \xc3\x80frica._NEWLINE_En 1987 va dissoldre la companyia i al cap de sis mesos la va refundar a Su\xc3\xafssa com a B\xc3\xa9jart Ballet Lausanne, companyia on es va quedar fins a la mort i que encara existeix actualment. L\'any seg\xc3\xbcent, en 1988, va dissoldre tamb\xc3\xa9 l\'escola Mudra i en 1992 va crear a Lausanne una altra escola, de dansa cl\xc3\xa0ssica i contempor\xc3\xa0nia (principalment t\xc3\xa8cnica Graham), que va anomenar \xc3\xa9cole-atelier Rudra (escola-taller Rudra) i que encara existeix actualment. En febrer de 2007 va crear a Lausanne la Fundaci\xc3\xb3 Maurice B\xc3\xa9jart per a contribuir al finan\xc3\xa7ament de projectes relacionats amb la dansa i el ballet, que roman activa en l\'actualitat._NEWLINE_El documental El esfuerzo y el \xc3\xa1nimo tracta sobre la her\xc3\xa8ncia deixada per  B\xc3\xa9jarten el B\xc3\xa9jart Ballet Lausanne.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nVa fer noves versions de cl\xc3\xa0ssics dins de la dansa cl\xc3\xa0ssica, com l\'esmentat La consagraci\xc3\xb3 de la primavera (l\'original era de Nijinski), El Trencanous o el Bolero de Ravel, i posteriorment de coreografies perses, com per exemple Golestan (el roserar) o Farah. _NEWLINE_B\xc3\xa9jart va aportar elements de modernitat a la dansa cl\xc3\xa0ssica, com per exemple fer que alguns personatges fossin ballats indiferentment per homes o per dones o que una de les joguines de El Trencanous passi a ser F\xc3\xa8lix el gat. Tamb\xc3\xa9 va utilitzar el llenguatge de la dansa cl\xc3\xa0ssica per a tractar temes actuals, com per exemple la sida o l\'ecologia._NEWLINE_Com la majoria dels core\xc3\xb2grafs cl\xc3\xa0ssics del seu temps, va tendir a desfer-se dels ballarins que nom\xc3\xa9s fan "de decorat" per a destacar als solistes, tot i que no renunciava a les coreografies grupals, si cada ballar\xc3\xad tenia un paper important, a les quals exigia, com se sol fer actualment, una m\xc3\xa0xima interacci\xc3\xb3 i coordinaci\xc3\xb3 entre tots ells, en aix\xc3\xb2 tingu\xc3\xa9 com a ballarina preferida l\'italiana Luciana Savignano. Tamb\xc3\xa9 comparteix amb la majoria de core\xc3\xb2grafs considerats neocl\xc3\xa0ssics o moderns el fet de rec\xc3\xb3rrer a una escenografia contempor\xc3\xa0nia per a les obres cl\xc3\xa0ssiques i en particular a un tipus d\'indument\xc3\xa0ria m\xc3\xa9s minimalista i austera, o menys recarregada, amb menys puntes i volums superflus, per a donar import\xc3\xa0ncia al cos del ballar\xc3\xad i per a universalitzar el missatge o la hist\xc3\xb2ria tractada.'