b"\n_START_ARTICLE_\nTorcuato Luca de Tena y \xc3\x81lvarez-Ossorio\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill d'una acomodada fam\xc3\xadlia industrial de Sevilla, vinculada d'antany a l'esperit liberal de la ciutat, va fer all\xc3\xad els seus primers estudis. Tot just complerts els 12 anys, va fundar a Madrid, amb altres companys de la seva edat, un setmanari infantil, titulat La Educaci\xc3\xb3n, prova preco\xc3\xa7 de la seva vocaci\xc3\xb3 period\xc3\xadstica. Mentre estudiava la carrera de Dret, es va iniciar com a agregat diplom\xc3\xa0tic a l'ambaixada d'Espanya al Marroc, entre 1876 i 1878. Despr\xc3\xa9s d'aquesta curta per\xc3\xb2 intensa experi\xc3\xa8ncia diplom\xc3\xa0tica, i acabada la seva llicenciatura a la Universitat madrilenya, va estar uns 10 anys dedicat als negocis familiars i a l'alta banca, viatjant amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia per l'estranger, on va poder estudiar de prop el grau d'avan\xc3\xa7ament que tenia en aquell temps el periodisme europeu._NEWLINE_El Madrid social de la Reg\xc3\xa8ncia li va fer desembocar, per pura vocaci\xc3\xb3 period\xc3\xadstica, pel seu temperament espanyolista i pel seu depurat gust art\xc3\xadstic, en el m\xc3\xb3n del periodisme. Luca de Tena va intuir el modern sentit empresarial de la premsa en una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 comen\xc3\xa7ava a fer crisi el vell estil dels \xc3\xb2rgans pol\xc3\xadtics espanyols. Aix\xc3\xad va sorgir la idea de crear Blanco y Negro, la primera empresa important de Luca de Tena al servei del periodisme espanyol. Fundat a Madrid el 10 maig 1891, va ser l'exponent m\xc3\xa9s clar de com triomfaria el lema \xc2\xabLa letra con monos entra\xc2\xbb entre grans sectors de p\xc3\xbablic._NEWLINE_La revista Blanco y Negro va ser la base editorial des de la qual Luca de Tena va partir per a la creaci\xc3\xb3 d'ABC, nascut com a setmanari l'1 de gener 1903 i convertit en diari l'1 de juny de 1905. Les diferents campanyes patri\xc3\xb2tiques d'aquest rotatiu li van consolidar aviat el prestigi institucional. Luca de Tena va aixecar una empresa editorial, rensa Espa\xc3\xb1ola, que va ser la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 period\xc3\xadstica m\xc3\xa9s important d'Espanya en la seva \xc3\xa8poca fundacional, i la va dotar amb els aven\xc3\xa7os t\xc3\xa8cnics m\xc3\xa9s moderns en les arts gr\xc3\xa0fiques; d'ella van ser sortint molts t\xc3\xadtols de diaris i revistes: Gede\xc3\xb3n (1895-1907), Gente Menuda (1906-1910), Actualidades (1908-1910), El Teatro (1909-1910), Los Toros (1909-1910) i Ecos (1912), diari de la nit._NEWLINE_Encara que va procurar sempre a les seves empreses certa c\xc3\xa0rrega ideol\xc3\xb2gica, atenuada pel seu espanyolisme i el seu ideari mon\xc3\xa0rquic, Luca de Tena va militar en el partit liberal conservador i va ser diputat per Martos en les legislatures de 1893, 1898 i 1901, i senador, per Ja\xc3\xa9n el 1903 i 1905 (ua seva vinculaci\xc3\xb3 amb Ja\xc3\xa9n li ve a trav\xc3\xa9s del seu matrimoni amb Esperanza Garc\xc3\xada de Torres Le\xc3\xb3n, neboda del c\xc3\xa8lebre pol\xc3\xadtic liberal Eduardo Le\xc3\xb3n y Llerena, propietari del Balneari de Marmolejo de 1882 a 1900), i per Sevilla en 1907, sent-ho m\xc3\xa9s tard vitalici fins a la dictadura del general Primo de Rivera, el 1923. Luca de Tena va refusar dues vegades ser ministre, amb Canalejas primer, i amb Maura despr\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 en la seva vida parlament\xc3\xa0ria va intervenir defensant problemes del ram de comunicacions, i per la seva iniciativa es van aconseguir reformes tan interessants per al periodisme com la lliuran\xc3\xa7a de premsa, el franqueig concertat i certes modificacions en el gir postal. Mesos abans de morir Luca de Tena, Alfons XIII li atorgava el t\xc3\xadtol de marqu\xc3\xa8s de Luca de Tena per a ell i els seus fills i descendents, \xc2\xabpremiant d'aquesta manera els grans i constants serveis que a la naci\xc3\xb3 i a la monarquia ha prestat l'il\xc2\xb7lustre patrici\xc2\xbb. A l'hora de morir, Luca de Tena va disposar que la seva esquela nom\xc3\xa9s tingu\xc3\xa9s un t\xc3\xadtol: periodista."