b'\n_START_ARTICLE_\nSeguici Festiu de Reus\n_START_PARAGRAPH_\nEl Seguici Festiu de Reus el forma el conjunt d\'elements festius que participen en les cercaviles i processons. Surt al carrer principalment el 28 de juny, la vig\xc3\xadlia i el 29 de juny, Sant Pere; durant la Festa Major de Reus, i tamb\xc3\xa9 per la segona Festa Major, les Festes de Miseric\xc3\xb2rdia el 25 de setembre, que se celebren en record de la llegend\xc3\xa0ria aparici\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u de Miseric\xc3\xb2rdia a una fadrineta_NEWLINE_Les manifestacions festives tradicionals, a la Catalunya Nova, formen part del seguici, que seria el conjunt de persones que acompanyen alg\xc3\xba per honorar-lo, i que va al davant de la corporaci\xc3\xb3 municipal quan va o torna dels oficis religiosos, o que encap\xc3\xa7ala la profess\xc3\xb3. L\'actuaci\xc3\xb3 de figures i grups festius a la pla\xc3\xa7a individual o conjuntament s\xc3\xb3n moments d\'especial intensitat en el ritual de la festa. En els \xc3\xbaltims anys del segle xx, el Seguici ha esdevingut un dels protagonistes de la festa major reusenca._NEWLINE_El Seguici \xc3\xa9s un acompanyament per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 un espai de participaci\xc3\xb3 en la festa. La pres\xc3\xa8ncia d\'entremesos i balls a la Festa Major \xc3\xa9s coneguda des de finals de l\'edat mitjana, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s fins a partir del 1600 que trobem documentaci\xc3\xb3 sobre la composici\xc3\xb3 del Seguici Festiu reusenc. Els seguicis no eren nom\xc3\xa9s una desfilada de danses i elements festius que se situaven en ordre arbitrari sin\xc3\xb3 que eren una mostra de la societat reusenca, on cada estament social ocupava el lloc que li pertocava. Com diuen Palomar i Flores: "No es pot entendre el seguici modern sense pensar en una societat fortament estamental, en qu\xc3\xa8 tothom tenia un lloc dins del grup dels eclesi\xc3\xa0stics, dels nobles o del poble. I, dins de les classes populars, cadasc\xc3\xba es trobava enquadrat dins d\xe2\x80\x99una de les confraries d\xe2\x80\x99ofici, m\xc3\xa9s endavant anomenades gremis"._NEWLINE_Quan van desapar\xc3\xa8ixer els gremis al segon ter\xc3\xa7 del segle XIX, va quedar nom\xc3\xa9s la dimensi\xc3\xb3 festiva, redu\xc3\xafda quasi exclusivament als elements del municipi: els gegants i la Mulassa i m\xc3\xa9s tard els nanos, i tamb\xc3\xa9 alguns elements protocol\xc2\xb7laris, com els macers. La ciutat es qued\xc3\xa0 amb poc seguici, encara que en la celebraci\xc3\xb3 d\'alguna solemnitat en honor a la Mare de D\xc3\xa9u de Miseric\xc3\xb2rdia, la inauguraci\xc3\xb3 d\'una obra p\xc3\xbablica, la bonan\xc3\xa7a econ\xc3\xb2mica o algun esdeveniment pol\xc3\xadtic, l\'Ajuntament contractava colles o grups festius. Puntualment trobem diferents balls per Sant Pere durant la segona meitat del segle XIX. Entre aquests destaquen els castellers, amb colles de Valls o el Vendrell, i els bastoners, amb colla local durant bona part del segle XX._NEWLINE_A partir de 1980 la recuperaci\xc3\xb3 de Seguici es comen\xc3\xa7a pels elements que estaven documentats en \xc3\xa8poca moderna, com els Balls de Gitanes, de Prims, de Cercolets, de Moss\xc3\xa8n Joan de Vic, de Valencians, de Galeres, de Cavallets o l\'\xc3\x80liga. S\'organitza la primera colla castellera a la ciutat. Tamb\xc3\xa9 es creen figures noves o balls sense una tradici\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via a Reus per\xc3\xb2 amb referents culturals ben coneguts a Catalunya: el Gegant Carrasclet, el Drac, la V\xc3\xadbria, el Lle\xc3\xb3, la Moixiganga o el Basilisc.'