b'\n_START_ARTICLE_\nSocietat ac\xc3\xa8fala\n_START_PARAGRAPH_\nUna societat ac\xc3\xa8fala \xc3\xa9s una societat que no t\xc3\xa9 l\xc3\xadders o jerarquies pol\xc3\xadtiques. Tals grups es coneixen tamb\xc3\xa9 com societats igualit\xc3\xa0ries, no estratificades o bandes. Prenen decisions mitjan\xc3\xa7ant consens en comptes de nomenar caps o reis permanents. T\xc3\xadpicament s\xc3\xb3n societats menudes. \xc3\x89s possible considerar com ac\xc3\xa8fales les societats anarquistes i soci-llibert\xc3\xa0ries modernes que han abolit la desigualtat social._NEWLINE_En relaci\xc3\xb3 a l\'aportaci\xc3\xb3 de Hobbes a les disputes filos\xc3\xb2fiques sobre la necessitat d\'una autoritat per a la superviv\xc3\xa8ncia d\'una societat qualsevol s\'ha demostrat emp\xc3\xadricament amb les investigacions antropol\xc3\xb2giques que la tesi de Hobbes estava equivocada. De fet durant un llarg temps (uns 30.000 anys) en la Prehist\xc3\xb2ria s\'ha viscut sense caps suprems ni estat. La majoria de societats de ca\xc3\xa7adors/recol\xc2\xb7lectors s\xc3\xb3n ac\xc3\xa8fales._NEWLINE_S\xc3\xb3n considerades dins l\'escala de complexitat pol\xc3\xadtica com les m\xc3\xa9s senzilles.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl mot "ac\xc3\xa8fal" prov\xc3\xa9 del grec, "sense cap".\n_START_SECTION_\nAdministraci\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia\n_START_PARAGRAPH_\nEls esquimals orientals i centrals resolen els conflictes mobilitzant l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica mitjan\xc3\xa7ant duels de can\xc3\xa7ons. En aquestes no es defenen la ra\xc3\xb3 de la pr\xc3\xb2pia posici\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 que s\'insulta a l\'oposici\xc3\xb3 i el tribunal aprova m\xc3\xa9s o menys amb les risses. El duel acaba quan un dels litigants es d\xc3\xb3na per ven\xc3\xa7ut. Altres societats igualit\xc3\xa0ries jutgen mitjan\xc3\xa7ant xamans oficialment mitjan\xc3\xa7ant l\'endevinaci\xc3\xb3 o clarivid\xc3\xa8ncia per a assenyalar al suposat practicant de bruixeria que provoca els problemes i realment mitjan\xc3\xa7ant assenyalant a qui \xc3\xa9s m\xc3\xa9s sospit\xc3\xb3s per l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. En el sistema de just\xc3\xadcia per xamans l\'assenyalat sol ser assassinat. Si el xaman sol assenyalar a gent estimada per l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica sol acabar expulsat o assassinat. Tamb\xc3\xa9 hi ha casos, com als kuikuru, on a m\xc3\xa9s dels xamans-jutges es condemna a l\'ostracisme als individus conflictius._NEWLINE_Davant la possibilitat de l\'esclafit de venjances de sang entre fam\xc3\xadlies per un homicidi es prev\xc3\xa9 transferint per part de la fam\xc3\xadlia de l\'assass\xc3\xad a la fam\xc3\xadlia de l\'assassinat de grans quantitats de possessions. Aquesta just\xc3\xadcia es not\xc3\xb2ria a les bandes de pastors, destacant el cas dels nuer.\n_START_SECTION_\nProblemes amb la diplom\xc3\xa0cia\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XIX els pa\xc3\xafsos organitzats en estats dirigits per un cap de govern tingueren una gran dificultat per a saber com establir el seu propi tipus de relaci\xc3\xb3 diplom\xc3\xa0tica, de cap (o autoritat) a cap, amb societats ac\xc3\xa8fales, a causa de l\'abs\xc3\xa8ncia de cap en aquestes. Els colons tingueren problemes amb a\xc3\xa7\xc3\xb2 i els somalis es burlaven dels t\xc3\xadtols d\'autoritat brit\xc3\xa0nics i italians._NEWLINE_Durant els temps moderns aquestes societats junt a les tribus han sigut confinades a viure a llocs poc accessibles i poc atractius per als colons dels estats.'