b'\n_START_ARTICLE_\nMax Planck\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nPlanck era originari d\'una fam\xc3\xadlia amb gran tradici\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica: el seu besavi Gottlieb Jakob Planck (1751-1833) i el seu avi Heirich Ludwig Planck (1785-1831) van ser professors de teologia a la universitat de G\xc3\xb6ttingen, el seu pare Wilhem Johann Julius von Planck (1817-1900) va ser professor de dret a Kiel i Munic, el seu oncle Gottlieb Planck (1824-1907) va ser tamb\xc3\xa9 jurista a G\xc3\xb6ttingen i un dels pares del Codi Civil d\'Alemanya._NEWLINE_Va n\xc3\xa9ixer el 23 d\'abril de 1858 a Kiel, Holstein, del matrimoni de Julius Wilhem amb la seva segona esposa Emma Patzig (1821-1914). Va ser batejat amb com Karl Ernst Ludwig Marx Planck, d\'aquests noms, Marx, una variant de Markus avui obsoleta o potser un error per Max que \xc3\xa9s una forma curta de Maximilian, va ser escollit com el nom principal. Per\xc3\xb2 quan tenia deu anys ja signava amb el nom de Max que va utilitzar al llarg de tota la seva vida._NEWLINE_Tenia quatre germans (Hermann, Hildegard, Adalbert i Otto) i dos germanastres (Hugo i Emma), fills del seu pare amb la seva primera esposa. Va passar a Kiel els seus sis primers anys, un dels seus primers records era la marxa de les tropes prussianes i austr\xc3\xadaques per la ciutat el 1864 durant la Guerra dels Ducats amb Dinamarca, el 1867 la seva fam\xc3\xadlia es va traslladar a Munic on es va matricular en el Maximilians gymnasium (Institut Maximilians). Els seus companys de classe eren fills de fam\xc3\xadlies conegudes de Munic. Entre ells es trobaven el fill del banquer Heinrich Merck, el futur matem\xc3\xa0tic Walther von Dyck i Oskar Miller, fundador m\xc3\xa9s endavant del Deutsches Museum. Als 16 anys va obtenir el seu Schulabschluss o graduaci\xc3\xb3. Com mostrava talent per la m\xc3\xbasica (tocava l\'orgue, el piano i el violoncel), la filologia cl\xc3\xa0ssica i les ci\xc3\xa8ncies, va dubtar a l\'hora d\'escollir la seva orientaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica. En consultar al professor de f\xc3\xadsica Philipp von Jolly aquest va respondre que en f\xc3\xadsica l\'essencial ja estava descobert, i que quedaven pocs buits per omplir, concepci\xc3\xb3 que compartien molts altres f\xc3\xadsics del seu temps. Planck, que va respondre al seu professor que no tenia inter\xc3\xa8s a descobrir nous mons sin\xc3\xb3 en comprendre els fonaments de la f\xc3\xadsica, finalment es va decidir per aquesta mat\xc3\xa8ria._NEWLINE_Planck es va matricular per al curs 1874/75 a la Facultat de F\xc3\xadsica de la Universitat de Munic. All\xc3\xa0, sota la tutela del professor Jolly, Planck va portar a terme els seus propis experiments (per exemple sobre la difusi\xc3\xb3 de l\'hidrogen a trav\xc3\xa9s del plat\xc3\xad calent) abans d\'encaminar els seus estudis cap a la f\xc3\xadsica te\xc3\xb2rica. A m\xc3\xa9s dels seus estudis, va ser membre del cor de la universitat on el 1876/77 va compondre una opereta titulada \xc2\xabDie Liebe im Walde\xc2\xbb i el 1877 va realitzar amb altres dos companys un viatge per It\xc3\xa0lia. Visit\xc3\xa0 Ven\xc3\xa8cia, Flor\xc3\xa8ncia, G\xc3\xa8nova, Pavia, els estanys de Como i Lugano, el llac Maggiore, Brescia i el llac de Garda._NEWLINE_El curs 1877/78 el va realitzar a Berl\xc3\xadn, a la Universitat Friedrich-Willhems, on va rebre les ensenyances dels c\xc3\xa8lebres f\xc3\xadsics Hermann von Helmholtz i Gustav Kirchhoff. De Helmholtz va dir Planck que no preparava les classes, que constantment canviava el que estava escrit a la pissarra i que semblava tan avorrit com els estudiants. El resultat era que pocs estudiants anaven en la seva aula. Al final nom\xc3\xa9s van quedar tres estudiants, entre els quals hi havia el mateix Planck i el m\xc3\xa9s tard astr\xc3\xb2nom Rudolf Lehmann-Filho. En canvi de Kirchhoff deia que les seves classes estaven preparades meticulosament, per\xc3\xb2 que sovint resultaven \xc3\xa0rides i mon\xc3\xb2tones, i que els estudiants admiraven l\'orador, no el seu discurs. Malgrat aquesta opini\xc3\xb3 desfavorable sobre Helmholtz com a professor, va travar una amistat amb ell. En aquesta \xc3\xa8poca es va dedicar paral\xc2\xb7lelament pel seu compte a l\'estudi de l\'obra de Rudolf Clausius, que va admirar el seu discurs comprensible i la seva claredat, sobre els principis de la termodin\xc3\xa0mica. Va ser en aquest tema en el qual va treballar per preparar la seva tesi de doctorat, que va dur per t\xc3\xadtol \xc2\xab\xc3\x9cber den zweiten Hauptsatz der mechanischen W\xc3\xa4rmetheorie\xc2\xbb (Sobre el segon principi de la termodin\xc3\xa0mica ) i que va presentar el 1879 a Munic, amb 21 anys. _NEWLINE_El juny del 1880 va presentar la tesi Gleichgewichtszust\xc3\xa4nde isotroper K\xc3\xb6rper in verschiedenen Temperaturen (Estats d\'equilibri dels cossos isotr\xc3\xb2pics a diferents temperatures) per tal d\'obtenir l\'habilitaci\xc3\xb3 per exercir a la universitat._NEWLINE_Amb la finalitzaci\xc3\xb3 de la seva tesi d\'habilitaci\xc3\xb3, Planck va tornar a la Universitat de Munic on es va convertir en un professor no remunerat en espera que li oferissin un c\xc3\xa0rrec acad\xc3\xa8mic. Tot i que inicialment va ser ignorat per la comunitat acad\xc3\xa8mica, va basar el seu treball en el camp de la teoria de la calor i va descobrir un darrere l\'altre els mateixos principis de la termodin\xc3\xa0mica que Gibbs sense adonar-se\'n. Les idees de Clausius sobre l\'entropia van tenir un paper important en el seu treball._NEWLINE_L\'abril del 1885 la Universitat de Kiel va nomenar Planck professor associat de f\xc3\xadsica te\xc3\xb2rica, durant aquesta \xc3\xa8poca va continuar treballant sobre l\'entropia, especialment en la seva aplicaci\xc3\xb3 a la qu\xc3\xadmica f\xc3\xadsica i va proposar una explicaci\xc3\xb3 basada en la termodin\xc3\xa0mica per a la teoria de Svante August Arrhenius sobre la dissociaci\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica dels electr\xc3\xb2lits._NEWLINE_Quatre anys m\xc3\xa9s tard, el 1889, va ser nomenat successor de Kirchhoff a la Universitat de Berl\xc3\xadn, presumiblement gr\xc3\xa0cies a la intercessi\xc3\xb3 de Helmholtz, i el 1892 es va convertir en professor a temps complet. El 1907, despr\xc3\xa9s de la mort de Boltzmann, Planck va rebre l\'oferiment del c\xc3\xa0rrec que aquest havia ocupat a Viena, per\xc3\xb2 ho va rebutjar per quedar-se a Berl\xc3\xadn._NEWLINE_Des del 1905 fins al 1909, Planck va ser el cap de la Deutsche Physikalisches Gesellschaft (Societat Alemanya de F\xc3\xadsica). El 1913, es va posar al capdavant de la universitat de Berl\xc3\xadn. El 1918 va rebre el Premi Nobel de f\xc3\xadsica per la creaci\xc3\xb3 de la teoria sobre la mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica. Des del 1930 fins al 1937, Planck va estar al capdavant de la Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur F\xc3\xb6rderung der Wissenschaften (KWG, Societat de l\'emperador Guillem per a l\'Avan\xc3\xa7 de la Ci\xc3\xa8ncia)._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial, Planck va intentar conv\xc3\xa8ncer Adolf Hitler que perdon\xc3\xa9s els cient\xc3\xadfics jueus. Despr\xc3\xa9s de la mort de Max Planck el 4 d\'octubre de 1947 a G\xc3\xb6ttingen, la KWG es reanomen\xc3\xa0 com a Max-Planck-Gesellschaft zur F\xc3\xb6rderung der Wissenschaften (MPG, Societat Max Planck)._NEWLINE_Els descobriments de Planck, que van ser verificats posteriorment per altres cient\xc3\xadfics, van donar pas al naixement d\'un camp totalment nou de la f\xc3\xadsica, conegut com a mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica i van proporcionar els fonaments per a la recerca en camps com el de l\'energia at\xc3\xb2mica. El 1905 va recon\xc3\xa8ixer la import\xc3\xa0ncia de les idees sobre la quantificaci\xc3\xb3 de la radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica exposades per Albert Einstein, amb qui va col\xc2\xb7laborar al llarg de la seva carrera.\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia\n_START_PARAGRAPH_\nPlanck es va casar el mar\xc3\xa7 del 1887 amb Marie Merck (1861-1909), germana d\'un company de l\'escola, i es va traslladar amb ella a un apartament subarrendat de Kiel. Van tenir quatre fills: Karl (1888-1916), les bessones Emma (1889-1919) i Grete (1889-1917), i Erwin (1893-1945)._NEWLINE_A Berl\xc3\xadn, la fam\xc3\xadlia Planck va viure a una vila a Grunewald, al n\xc3\xbamero 21 del carrer Wangenheimstra\xc3\x9fe. D\'altres professors de la Universitat de Berl\xc3\xadn vivien a prop, com per exemple el te\xc3\xb2leg Adolf von Harnack, que es va convertir en un amic \xc3\xadntim de Planck. Aviat la casa dels Planck es va convertir en un centre social i cultural. Nombrosos cient\xc3\xadfics de renom, com Albert Einstein, Otto Hahn o Lise Meitner eren visitants habituals. D\'altra banda, a la casa de Helmholtz s\'havia establert la tradici\xc3\xb3 de trobar-se per a fer m\xc3\xbasica, actuant en aquesta concerts tot sovint el seu amic i compositor Karl Klingler._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'uns anys feli\xc3\xa7os, el juliol de 1909 Marie Planck va morir, possiblement a causa de la tuberculosi. El mar\xc3\xa7 del 1911 Planck es va casar amb la seva segona dona, Marga von Hoesslin (1882-1948) i el desembre d\'aquell any naixia el seu cinqu\xc3\xa8 fill, Hermann (1911-1954)._NEWLINE_Durant la Primera Guerra Mundial Erwin, el quart fill de Planck va ser fet presoner pels francesos el 1914, mentre que el seu fill gran, Karl, va morir en acci\xc3\xb3 a la Batalla de Verdun. Grete va morir el 1917 mentre donava a llum el seu primer fill i la seva germana va morir de la mateixa manera dos anys m\xc3\xa9s tard, despr\xc3\xa9s d\'haver-se casat amb el vidu de Grete. Les dues n\xc3\xa9tes van sobreviure i van ser anomenades com les seves mares. Planck va suportar estoicament aquestes p\xc3\xa8rdues._NEWLINE_El gener de 1945, Erwin, amb qui tenia una relaci\xc3\xb3 especialment estreta, va ser condemnat a mort pel Volksgerichtshof (Tribunal del poble) nazi per la seva participaci\xc3\xb3 en el complot del 20 de juliol de 1944 per assassinar Hitler. Erwin va ser executat el 23 de gener de 1945.\n_START_SECTION_\nRecerca cient\xc3\xadfica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1894 inici\xc3\xa0 les seves investigacions cient\xc3\xadfiques al voltant de la radiaci\xc3\xb3 del cos negre, havia estat contractat per companyies el\xc3\xa8ctriques per tal de millorar el funcionament de la bombeta el\xc3\xa8ctrica, amb l\'enc\xc3\xa0rrec d\'aconseguir el m\xc3\xa0xim de llum amb el menor consum possible d\'energia. El problema havia estat enunciat per Kirchhoff el 1859: "de quina manera la intensitat de la radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica emesa per un cos negre (un cos ideal capa\xc3\xa7 d\'absorbir i emetre qualsevol tipus de radiaci\xc3\xb3) dep\xc3\xa8n de la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia (\xc3\xa9s a dir, del color de la llum) i de la temperatura del cos?". El problema havia estat explorat de forma experimental, per\xc3\xb2 no existia una formulaci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica adient als resultats experimentals. Wilhelm Wien va proposar la coneguda com a llei de Wien, que va predir correctament el comportament a altes freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, per\xc3\xb2 no en el cas de les freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies baixes. La llei de Rayleigh-Jeans va ser un altre enfocament del problema, que tampoc no va reeixir completament en crear el que m\xc3\xa9s tard va ser conegut com la cat\xc3\xa0strofe ultraviolada, aquest problema associat a la llei de Rayleigh-Jeans no va ser una motivaci\xc3\xb3 per a Planck tot i que aix\xc3\xad ho afirmen molts llibres de text._NEWLINE_Planck va fer una primera proposta de soluci\xc3\xb3 al problema el 1899 que va ser seguida pel que Planck va anomenar el "principi del desordre elemental", cosa que li va permetre de millorar la llei de Wien i deduir-la a partir d\'una s\xc3\xa8rie de sup\xc3\xb2sits sobre l\'entropia i d\'un oscil\xc2\xb7lador ideal, per aix\xc3\xb2 avui dia hi ha qui parla de la llei de Planck-Wien. Per\xc3\xb2 per a frustraci\xc3\xb3 de Planck, aviat es va trobar que les evid\xc3\xa8ncies experimentals no confirmaven completament la seva reformulaci\xc3\xb3 de la llei de Wien. El novembre de 1900, Planck va revisar la seva primera aproximaci\xc3\xb3 basant-se en la interpretaci\xc3\xb3 estad\xc3\xadstica de Boltzmann de la segona llei de la termodin\xc3\xa0mica com una manera d\'obtenir una comprensi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s fonamental dels principis que hi ha darrere de la llei de la radiaci\xc3\xb3. Planck tenia profundes reserves a les implicacions filos\xc3\xb2fiques i f\xc3\xadsiques d\'una interpretaci\xc3\xb3 com aquella de l\'enfocament de Boltzmann, i m\xc3\xa9s tard explicaria que la seva utilitzaci\xc3\xb3 va ser "un acte de desesperaci\xc3\xb3 ... jo estava disposat a sacrificar qualsevol de les meves conviccions pr\xc3\xa8vies sobre la f\xc3\xadsica."_NEWLINE_El sup\xc3\xb2sit central que havia darrere de la nova derivaci\xc3\xb3 (la Llei de Planck que explica l\'espectre d\'emissi\xc3\xb3 d\'un cos negre), presentat a la DPG (Deutschen physikalischen Gesellschaft) el 14 de desembre de 1900, va ser la suposici\xc3\xb3, avui coneguda com a postulat de Planck, segona la qual l\'energia electromagn\xc3\xa8tica podia ser emesa nom\xc3\xa9s de manera quantificada, en altres paraules, l\'energia nom\xc3\xa9s pot ser un m\xc3\xbaltiple d\'una unitat elemental , on h  \xc3\xa9s la constant de Planck, que havia estat introdu\xc3\xafda el 1899, i  (la lletra grega ni) \xc3\xa9s la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la radiaci\xc3\xb3. Cal fer notar que les unitats elementals d\'energia aqu\xc3\xad descrites han estat representadess per  i no simplement per . Els f\xc3\xadsics actuals anomenen fotons a aquests unitats, un fot\xc3\xb3 de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia  tindr\xc3\xa0 la seva pr\xc3\xb2pia energia espec\xc3\xadfica i \xc3\xbanica. L\'amplitud de l\'energia a una freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia donada \xc3\xa9s llavors una funci\xc3\xb3 del nombre de fotons d\'aquesta freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que es produeixen per unitat de temps._NEWLINE_En un principi, Planck va considerar que la quantificaci\xc3\xb3 era nom\xc3\xa9s "una hip\xc3\xb2tesi purament formal ... en realitat jo no pensava gaire en aix\xc3\xb2 ..."; en l\'actualitat aquest sup\xc3\xb2sit, incompatible amb la f\xc3\xadsica cl\xc3\xa0ssica, \xc3\xa9s considerat com el naixement de la f\xc3\xadsica qu\xc3\xa0ntica i el major \xc3\xa8xit intel\xc2\xb7lectual de la carrera de Planck. (Ludwig Boltzmann ja havia discutit en un document te\xc3\xb2ric del 1877 la possibilitat que els estats d\'energia d\'un sistema f\xc3\xadsic podrien ser discrets)._NEWLINE_Una interpretaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s profunda de les implicacions del treball de Planck va ser formulada per Albert Einstein el 1905 en relaci\xc3\xb3 amb el seu treball sobre l\'efecte fotoel\xc3\xa8ctric, per aquesta ra\xc3\xb3, el fil\xc3\xb2sof i historiador de la ci\xc3\xa8ncia Thomas Kuhn argumenta que s\'hauria d\'atribuir m\xc3\xa9s m\xc3\xa8rit a Einstein que a Planck en relaci\xc3\xb3 a la teoria qu\xc3\xa0ntica, ja que Planck no va entendre en un sentit profund que estava "introduint la quantificaci\xc3\xb3" com una entitat f\xc3\xadsica real. Tanmateix, Planck va ser guardonat amb el Premi Nobel de F\xc3\xadsica del 1918 en reconeixement a la seva contribuci\xc3\xb3 a la mec\xc3\xa0nica qu\xc3\xa0ntica._NEWLINE_El descobriment el 1899 de la constant de Planck li va permetre definir un nou sistema d\'unitats, conegut com a unitats de Planck, al qual totes les unitats de mesura (longitud de Planck, temps de Planck, massa de Planck, temperatura de Planck) es basen en constants f\xc3\xadsiques fonamentals._NEWLINE_Posteriorment, Planck va intentar copsar el significat dels quants d\'energia, per\xc3\xb2 va ser en va. "Els meus intents infructuosos per a reintegrar d\'alguna manera l\'acci\xc3\xb3 dels quants en la teoria cl\xc3\xa0ssica es va allargar durant diversos anys i em va causar molts problemes". Alguns anys m\xc3\xa9s tard, altres f\xc3\xadsics com Rayleigh, Jeans i Lorentz van intentar posar el valor de la constant de Planck a zero per tal d\'alinear-la amb la f\xc3\xadsica cl\xc3\xa0ssica, per\xc3\xb2 Planck sabia molt b\xc3\xa9 que aquesta constant t\xc3\xa9 un valor prec\xc3\xads diferent de zero i va expressar la seva incomprensi\xc3\xb3: S\xc3\xb3c incapa\xc3\xa7 de comprendre l\'obstinaci\xc3\xb3 de Jeans.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb Albert Einstein\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1905 es publicaren els primers estudis del desconegut Albert Einstein al voltant de la teoria de la relativitat, sent Planck uns dels pocs cient\xc3\xadfics que van recon\xc3\xa8ixer immediatament la significaci\xc3\xb3 d\'aquesta nova teoria cient\xc3\xadfica._NEWLINE_Planck tamb\xc3\xa9 va contribuir considerablement a ampliar la teoria de la relativitat. La hip\xc3\xb2tesi d\'Einstein sobre la lleugeresa del qu\xc3\xa0ntum (el fot\xc3\xb3), basada en el descobriment de Philipp Lenard de l\'any 1902 sobre l\'efecte fotoel\xc3\xa8ctric, va ser rebutjada inicialment per Planck, aix\xc3\xad com la teoria de James Clerk Maxwell sobre electrodin\xc3\xa0mica._NEWLINE_L\'any 1910 Einstein precis\xc3\xa0 el comportament an\xc3\xb2mal de la calor espec\xc3\xadfica en baixes temperatures com un altre exemple d\'un fenomen que desafia l\'explicaci\xc3\xb3 de la f\xc3\xadsica cl\xc3\xa0ssica. Planck i Walther Nernst per clarificar les contradiccions que apareixient en la f\xc3\xadsica va organitzar la primera Confer\xc3\xa8ncia Solvay, realitzada a Brussel\xc2\xb7les l\'any 1911. En aquesta reuni\xc3\xb3 Einstein finalment va conv\xc3\xa8ncer Planck sobre les seves investigacions i els seus dubtes. A partir d\'aquell moment un\xc3\xad una gran amistat entre Planck i Einstein, sent nomenat aquest \xc3\xbaltim professor de f\xc3\xadsica a la universitat de Berl\xc3\xadn mentre Planck en fou deg\xc3\xa0._NEWLINE_El 1918 fou guardonat amb el Premi Nobel de F\xc3\xadsica pel seu paper jugat en l\'avan\xc3\xa7 de la f\xc3\xadsica amb el descobriment de la teoria qu\xc3\xa0ntica. Des de 1930, i fins al 1937, Planck fou cap de la Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur F\xc3\xb6rderung der Wissenschaften (KWG, Societat de l\'Emperador Guillem per a l\'Avan\xc3\xa7 de la Ci\xc3\xa8ncia).\n_START_SECTION_\nPrimera Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'inici de la Primera Guerra Mundial Planck va fer seu l\'entusiasme general del p\xc3\xbablic i va escriure: "m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del fet que \xc3\xa9s horrible, hi ha tamb\xc3\xa9 quelcom que \xc3\xa9s inesperadament gran i bell: la suau soluci\xc3\xb3 dels m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils problemes pol\xc3\xadtics interns per la unificaci\xc3\xb3 de totes les parts (i) ... l\'exaltaci\xc3\xb3 de tot el que \xc3\xa9s bo i noble "._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, Planck es va abstenir dels extrems del nacionalisme. El 1915, en un moment en qu\xc3\xa8 It\xc3\xa0lia estava a punt d\'unir-se a les Pot\xc3\xa8ncies Aliades, ell va votar positivament en un treball cient\xc3\xadfic d\'It\xc3\xa0lia, que va rebre un premi de l\'Acad\xc3\xa8mia Prussiana de les Ci\xc3\xa8ncies, on Planck va ser un dels quatre presidents permanents._NEWLINE_Planck tamb\xc3\xa9 va signar l\'infame "Manifest dels 93 intel\xc2\xb7lectuals", un fullet de propaganda de guerra pol\xc3\xa8mic (mentre que Einstein va mantenir una actitud estrictament pacifista que gaireb\xc3\xa9 el va portar al seu empresonament, tot i que es va salvar per la seva ciutadania su\xc3\xafssa). Per\xc3\xb2 el 1915, Planck, despr\xc3\xa9s de diverses reunions amb el f\xc3\xadsic holand\xc3\xa8s Lorentz, va revocar parts del Manifest. Despr\xc3\xa9s, el 1916 es va signar una declaraci\xc3\xb3 contra l\'annexionisme alemany.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Segona Guerra Mundial Planck va intentar conv\xc3\xa8ncer Adolf Hitler que perdon\xc3\xa9s els cient\xc3\xadfics jueus. Erwin Planck, tercer fill de Max Planck, fou executat per alta tra\xc3\xafci\xc3\xb3 el 20 de juliol de 1944 per la suposada col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 d\'aquest en l\'intent d\'assassinat del mateix Hitler. Davant la desil\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 amb el r\xc3\xa8gim nazi i les constants bombes caigudes sobre Berl\xc3\xadn, la seva ciutat de resid\xc3\xa8ncia, decid\xc3\xad moure\'s amb la seva fam\xc3\xadlia cap a G\xc3\xb6ttingen._NEWLINE_Max Planck mor\xc3\xad el 4 d\'octubre de 1947 a la ciutat de G\xc3\xb6ttingen. Despr\xc3\xa9s de la seva mort la KWG canvi\xc3\xa0 de nom esdevenint la Max-Planck-Gesellschaft zur F\xc3\xb6rderung der Wissenschaften (MPG, Societat o Institut de Planck per al desenvolupament de la ci\xc3\xa8ncia).'