b'\n_START_ARTICLE_\nLiteratura s\xc3\xb2raba\n_START_PARAGRAPH_\nLiteratura s\xc3\xb2raba \xc3\xa9s la literatura feta en s\xc3\xb2rab, llengua eslava parlada a porcions dels estats de Brandenburg i Sax\xc3\xb2nia (Alemanya).\n_START_SECTION_\nPrimeres mostres\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1500 el bisbe Johann VI von Saalhausen (1487-1518) de Meissen far\xc3\xa0 editar el primer catecisme en s\xc3\xb2rab a Bautzen, primer text conegut en s\xc3\xb2rab. Per altra banda, apareixen les primeres mostres po\xc3\xa8tiques sorabes, amb forta oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 dialectal, de mans d\'estudiants universitaris de Crac\xc3\xb2via i Praga, com Jurij de Budy\xc5\xa1in, Miklaws de Budy\xc5\xa1in, Jankro de Chos\xc3\xa9buz, Joannes Rhagius Aesticampianus (1457-1520), llorejat per Alexandre VI, Jan Solfa, Jan Luastius, Caspar Janitius (1550-1597), Jacobus Janus (mort el 1583), Jan Bokatius (mort el 1569), autors de poemes i tractats en llat\xc3\xad. Alhora, el 1520 Pawol Bozak ("descal\xc3\xa7") ensenyar\xc3\xa0 les doctrines de Mart\xc3\xad Luter a Budestecy/Poswitz, com tamb\xc3\xa9 ho faria a Budy\xc5\xa1in el 1577 el monjo Jan Brezan/Johann Briesemann._NEWLINE_El primer llibre impr\xc3\xa8s en s\xc3\xb2rab, per\xc3\xb2, fou un calendari eclesi\xc3\xa0stic compost el 1574 per Albin M\xc3\xb6ller (1541-1618) de Tsupci/Straupitz._NEWLINE_Per tal d\'atraure al seu ban als s\xc3\xb2rabs, tant cat\xc3\xb2lics com protestants encoratjaren la publicaci\xc3\xb3 d\'obres de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s en s\xc3\xb2rab. Aix\xc3\xad, el 1548 Miklaws Jakubika traduir\xc3\xa0 el Nou Testament al s\xc3\xb2rab, i el 1610 Handrij Tara (1570-1628) hi compondr\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99Enchiridion vandalicum, obra que cont\xc3\xa9 un catecisme luter\xc3\xa0, oracions, psalms i reflexions en s\xc3\xb2rab. A l\'\xc3\xa0rea de Chos\xc3\xa9buz, Wjaclaw Warich (1564-1618) de Hrodzisco tamb\xc3\xa9 compongu\xc3\xa9 un catecisme luter\xc3\xa0 el 1579, i el 1627 Hrjehor Martini (mort el 1632) de Dazin va compondre psalms._NEWLINE_Per\xc3\xb2 el 1667 l\'Elector de Brandenburg va ordenar que tots els texts en s\xc3\xb2rab al seu territori fossin confiscats i destru\xc3\xafts, de manera que hi va desapar\xc3\xa8ixer tota mostra liter\xc3\xa0ria anterior al segle XVIII (llevat el Psalteri del 1643, himnes del 1654 i estractes de la B\xc3\xadblia del 1656). Nom\xc3\xa9s durant un petit temps el 1669 el Consistori de la Baixa Lus\xc3\xa0cia va cometre una ordre similar, de la que no se salvaria ni el catecisme del mestre d\'escola G. Emelius a Kalau.\n_START_SECTION_\nEl segle XVIII\n_START_PARAGRAPH_\nCap al segle XVIII es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a conrear la literatura en s\xc3\xb2rab. Es calcula que aleshores ja nom\xc3\xa9s hi havia uns 200.000 parlants. El 1706 els germans M\xc4\x9br\xc4\x87in i Jurij \xc5\xa0iman de \xc4\x86emjericy van fundar el Seminari Lusaci\xc3\xa0, mentre que el 1716 es fund\xc3\xa0 a Leipzig la Serbske Pr\xc4\x9bdarske Towarstwo (Associaci\xc3\xb3 S\xc3\xb2raba de Pr\xc3\xa8diques), que organitza lectures i concerts Sorabum saluti, i la qual finan\xc3\xa7\xc3\xa0 Abraham Frencel (1656-1740) i el seu pare Michal (1628-1706) per tal que tradu\xc3\xafssin el Nou Testament. Micha\xc5\x82 Frencel mostra als seus escrits un sentiment d\'origen com\xc3\xba i germandat amb els pobles eslaus, i per a compondre el Nou Testament es va basar en texts alemanys, per\xc3\xb2 revis\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 versions txeques i poloneses. Endem\xc3\xa9s, el 1697 envi\xc3\xa0 una carta de salutaci\xc3\xb3 al tsar Pere I el Gran, de car\xc3\xa0cter paneslau, on assenyala que tots els eslaus s\xc3\xb3n descendents del germans Cech, Lech i Rus. _NEWLINE_Abraham Frencil de Kozly/Cosel, pastor de \xc5\xa0unow, compondria diversos llibres en llat\xc3\xad, com De originibus linguae Sorabicae libri (1693-1696), sense gaire valor cient\xc3\xadfic, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 els interessants Historia populi et rituum Lusatiae Superioris, Historia naturalis Lusatiae Superioris, De diis Slavorum et Soraborum in specie i Lexicon harmonico-etymologicum Slavicum, intent de fer un vocabulari comparat i etimol\xc3\xb2gic de totes les parles eslaves. D\'altres autros del per\xc3\xadode foren Jurij Mje\xc5\x84 (1727-1785), traductor al s\xc3\xb2rab del Messiah de Kloppstock, Micha\xc5\x82 Hilbjenc (1758-1816), Handrij Ruska (1755-1810) i Rudolf Mje\xc5\x84 (1767-1841). La il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 alemanya empentaria a nombrosos intel\xc2\xb7lectuals a prendre inter\xc3\xa8s per la llengua lusaciana_NEWLINE_Pel que fa a publicacions peri\xc3\xb2diques, el 1790 aparegu\xc3\xa9 el M\xc4\x9bsa\xc4\x8dne Pismo k Rozwu\xc4\x8denju a Wokrewjenju (Full mensual d\'instrucci\xc3\xb3 i de dele\xc3\xaft), dirigit per Jan Awgust Janka (1766-1829) i Korla Bohachwa\xc5\x82 \xc5\xa0\xc4\x9brach (1764-1835), primera publicaci\xc3\xb3 lusaciana, i el 1809 comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 a publicar-se el primer diari s\xc3\xb2rab modern, el Sserski Pow\xc4\x9bdar a Kurer (Narrador i Correu S\xc3\xb2rab), per Jan Bohuchwa\xc5\x82 Dejka (1779-1853), i que ser\xc3\xa0 editat del 1809 fins al 1812 a Budy\xc5\xa1in.\n_START_SECTION_\nEl segle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nEL 1830 es public\xc3\xa0 la gram\xc3\xa0tica altosoraba d\'Handrij Zejler, mentre que el 1839 es fundava la Societas Slavica Budissinensis a Bautzen, i el 1842 aparegueren els diaris Jutrniczka (La Diana) i Tydzenska Nowina (Diari Setmanal), fundats per Zejler i Smoler. _NEWLINE_Alhora, el 1846 Jan Arno\xc5\xa1t Smoler (1816-1884), autor del recull de poemes populars Pjesnicki hornych a del\xe2\x80\x99nych Luziskich Serbow (Cants populars s\xc3\xb2rabs superiors i inferiors, 1842-1844), fund\xc3\xa0 a Budy\xc5\xa1in la societat cultural i liter\xc3\xa0ria Macica Serbska (El Rusc S\xc3\xb2rab), que el 1848 evolucionar\xc3\xa0 a Towarstwo Macicy Serbske (Societat el Rusc S\xc3\xb2rab), amb cinc seccions dedicades a la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, hist\xc3\xb2ria i arqueologia, literatura i ci\xc3\xa8ncies, que publicar\xc3\xa0 la revista Casopis Towarstwo Macicy Serbske (Revista de la Matriu Soraba) i que fins al 1880 no obrir\xc3\xa0 una secci\xc3\xb3 a Ch\xc3\xb3sebuz. El 1848 apareixer\xc3\xa0 Bramborski Serbski Casnik, primer diari en baix s\xc3\xb2rab i antecedent del Nowy Casnik._NEWLINE_El 1854 surti a Budy\xc5\xa1in la revista Serbske Nowiny (Not\xc3\xadcies S\xc3\xb2rabes), i que el 1860 aparegueren dues noves publicacions m\xc3\xa9s, Luzica i Lipa Serbska, portaveu del grup anomenat Joves S\xc3\xb2rabs, activistes nacionals paneslavistes influ\xc3\xafts pel txec Thomas Garrigue Masaryk. _NEWLINE_Aquesta revista facilitar\xc3\xa0 la publicaci\xc3\xb3 de les obres d\'aquest nou grup literari, encap\xc3\xa7alat per Jakub Bart-\xc4\x86i\xc5\xa1inski (1856-1909), qui es va moure pels ambients literaris i culturals de Praga; Matej Urban (1846-1931), traductor de la Il\xc3\xadada i l\'Odissea al s\xc3\xb2rab; l\'autor teatral Jakub Nowak Horjanski (1864-1938); el ling\xc3\xbc\xc3\xadsta Arno\xc5\xa1t Muka (1854-1932), creador d\'un Museu Etnogr\xc3\xa0fic Lusaci i autor d\xe2\x80\x99Hisi slownik dolnoserbskeje recy a jeje narecow (Diccionari de la llengua serbolusaciana, influ\xc3\xa8ncia i dialectes, 1921-1928), el traductor Jurij Lib\xc5\xa1 (1857-1927) i el fil\xc3\xb2leg Jurij Kral (1864-1945). Endem\xc3\xa9s, el 1861 Korla Awgust Kocor (1872-1904), organitzador del primer festival de m\xc3\xbasica popular s\xc3\xb2raba el 1845, va compondre la primera \xc3\xb2pera s\xc3\xb2raba, Jakub a Kata i inspir\xc3\xa0 la m\xc3\xbasica de l\'himne s\xc3\xb2rab._NEWLINE_Sota la llum d\'aquests autors tamb\xc3\xa9 en brillaren d\'altres, com el pastor alemany Jan Waltar (1860-1921), l\'humor\xc3\xadstic Fiklaws Bjedrich (1859-1930), el de tem\xc3\xa0tica hist\xc3\xb2rica Jurij Wingfer (1872-1918), Jakub Sewcik (1835-1935), el fil\xc3\xb2leg Jan Petr Jordan (1818-1891) i Miklaws Andricki (1871-1906)._NEWLINE_D\'altres autors de menys qualitat, foren, pel que fa als protestants de l\'Alta Lus\xc3\xa0cia, el fil\xc3\xb2leg Krescan Bohuwer Pful (1825-1889), Jan Jurij Melda (1814-1894), Julius Eduard Wjelen (1877-1892), Krescan Kulman (1805-1869), Jan Bartko (1821-1900), Jan Bohuwer Mucink (1821-1904), Jakub Buk, Miklaws Cyz (1825-1853) i Miklaws Jaeslawk (1827-1862). Pel que fa a la Baixa Lus\xc3\xa0cia, hi trobem Mjertin Grys (1820-1878), Hendrich Kopf-Bukwinski (1837-1884), Kito Stempel (1787-1867), Kito Swjela (1836-1922), Mato Rizo (1847-1935) i Fryco Rocha (1863-1942). El 1875 Smoler va fundar una impremta per a llibres eslaus, alhora que es calculava que els s\xc3\xb2rabs eren uns 128.000. En aquesta impremta s\'editaria l\'obra de Wilhelm Boguslawski, Historija serbskeja naroda (Hist\xc3\xb2ria de la naci\xc3\xb3 s\xc3\xb3raba, 1884) i els Delnjoserbskeje ludowe pesnje (Poemes populars baixlusacis, 1884) de Michal Hornik (1833-1894). Per\xc3\xb2 el mateix 1875 \xc3\xa9s prohibit el s\xc3\xb2rab a les escoles prussianes\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial destacarien Jan Skala (1889-1945) fundador de la revista Serbski Dzenik (El quotidi\xc3\xa0 s\xc3\xb2rab), des del qual intent\xc3\xa0 promoure un dialecte central com a llengua liter\xc3\xa0ria unit\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 no se\xe2\x80\x99n va sortir. Tamb\xc3\xa9 hi podran publicar nombrosos autors de l\'\xc3\xa8poca, com Josef Nowak (1895-1976), autor de Posledni kral (L\'\xc3\xbaltim rei, 1916), Z duchom swovody (En l\'esperit de la llibertat, 1919), l\'al\xc2\xb7leg\xc3\xb2ric L\xc3\xbcbin a Sprewja (1931) i el drama Swobody njewjesta (La promesa de la llibertat, 1922) sobre Wita, una hero\xc3\xafna del segle X; Pawol Kojecmar (1898-?), amb Raj myslow sonow z luziskich honow (Parad\xc3\xads de pensaments i somnis en camps lusacians, 1929); Jakub Lorenc Zaleski (1874-1939), amb els poemes Wostasan (1914), Serbscy rjekowje (Himnes s\xc3\xb2rabs, 1922), i Kupa zabytych (L\'illa dels oblidats, 1924); el pastor cistercenc Miklaws Romuald DOMA\xc5\xa0KA Ilsan (1869-1945), amb Chodojta (L\'encissadora), Pilatusowy jezor (El llac de Pilatus), Swobodni (Els lliurse, 1935) i Pokladopytar (El cercador de tresors, 1931); Miklaws Hajna (1876-1941), autor de Dziwja Hilza (La salvatge Hilza), Sym serbow serbske holico (S\xc3\xb3c una noia s\xc3\xb2raba pels s\xc3\xb2rabs, 1922), i Petrolejowy kuzal (Pou petroler, 1922); l\'autora de teatre comprom\xc3\xa8s Marjana Domaskoje (1872-1946) amb Z chudych zywjenja (De la vida dels pobres, 1930), Wenask basni (Corona de poemes, 1927), Swickojc pytaju z\xc3\xb3wku (Els Swickojc cerquen cambrera, 1938) i Wubrane spise (Escrits selectes, 1956); Mina Witkoje (1893-?) amb K swetlu a slyncu (Cap a la llum i el sol, 1953), Wanask blosankich Kwethow (Corona de flors del Spreewald, 1934) i Dolnoserbske basni (1925); Mato Kosyk (1853-1940), Bogumil \xc5\xa0wjela (1873-1948), Jan Hajes (1873-1906) i Jurij Slodenk (1873-1943) amb Napoleon (1921)._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 destacaren d\'altres autors menys coneguts, com el poeta Pawol Wicaz (1901-1933) amb Z duchom w\xc3\xb3tcinskim (Amb esperit patri\xc3\xb2tic), Jan Lajnert (1892-?) amb Wyskow sapy, sylzow kapy (Crits de dolor, gotes de ll\xc3\xa0grimes, 1928); Jan Arnost Hancka (1867-1928), Marja Kubasec (1890-?), Jurij Wjela (1890-?), la poetessa pagesa Marja Budychojc (1883-1946), l\'obrera Pawlina Krawcowa (1890-1943), i Hajno Nowy (1871-1941)._NEWLINE_El 1946 es va creare una escola per a mestres i el 1948 es fund\xc3\xa0 a Budy\xc5\xa1in el Sorbische Volksb\xc3\xbchne, teatre popular biling\xc3\xbce, com el N\xc4\x9bmsko-Serbske Ludowe D\xc5\xb9iwad\xc5\x81o Budy\xc5\xa1in i aparegueren alguns autors moderns com Frido M\xc4\x9bt\xc5\xa1k (1916), amb els poemes Mojim serbom (Als meus s\xc3\xb2rabs, 1939) i Ze zywjenje (De la vida, 1944); Feliks Hajna (1901-?), fill de Miklaws, amb Kralowna Esther (Reina Esther, 1924), Jank a Lenka  (1930), Hrod L\xc3\xbcbin abo B\xc3\xb3h swojich njewopusci (Castell de L\xc3\xbcbben o D\xc3\xa9u no abandona els seus, 1926), Kuric trubku tobaka (Fumar una pipa), Doktor Bradl, mlady lekar (El doctor Bradl, jove metge) i Njezacpej swojeho bratra (No menyspre\xc3\xafs el teu germ\xc3\xa0, 1931); el txec Vaclav Srb/Wecslaw Serb-Chejnic\xc3\xa1nski (1901-?) i Jurij Br\xc4\x9bzan (1916-2006), actiu en el Moviment Jove Lusaci\xc3\xa0 i membre de Domowina._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 destac\xc3\xa0 Mercen Nowak-Njechowski (1901-?) amb la sat\xc3\xadrica Wusaty Krjepjel a druhe bajki (Krjepjel el bigotud i altres contes, 1945), i els llibres de viatges W carstwie Dusane Sylneho (A l\'imperi de Dusan el fort, 1936), Po serbskich pucach (Pels camins de la Sor\xc3\xa0bia lusaciana) i Zapiski Bobaka (Apunts de l\'ogre, 1952), i altres autors com el narrador Jurij Koch (1936) i el poeta Kito Lorenc (1938).'