b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xadl\xc2\xb7laba\n_START_PARAGRAPH_\nUna s\xc3\xadl\xc2\xb7laba \xc3\xa9s un conjunt de sons que es pronuncien en un \xc3\xbanic cop de veu. \xc3\x89s cadascuna de les parts que componen una paraula. Al Diccionari de l\'Institut d\'Estudis Catalans (DIEC) es defineix com la "unitat fon\xc3\xa8tica i fonol\xc3\xb2gica b\xc3\xa0sica constitu\xc3\xafda per un nucli, que correspon a un so de sonicitat elevada, precedit i seguit opcionalment per un o m\xc3\xa9s sons de sonicitat menor". El diccionari normatiu de l\'Acad\xc3\xa8mia Valenciana de la Llengua la defineix com la "unitat articulat\xc3\xb2ria b\xc3\xa0sica constitu\xc3\xafda per un sol nucli f\xc3\xb2nic situat entre dos depressions de l\'emissi\xc3\xb3 de veu". Per a la Gran Enciclop\xc3\xa8dia Catalana, tradicionalment, \xc3\xa9s l\'element m\xc3\xadnim d\'articulaci\xc3\xb3 i la unitat natural que conforma els significants dels signes ling\xc3\xbc\xc3\xadstics. Val a dir, per\xc3\xb2, que tot i que la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba t\xc3\xa9 una clara realitat psicol\xc3\xb2gica, les caracter\xc3\xadstiques fon\xc3\xa8tiques de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcilment delimitables._NEWLINE_La composici\xc3\xb3 de les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes i els fen\xc3\xb2mens que les afecten s\'estudien b\xc3\xa0sicament en la fonologia. Es pot considerar que tant la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba com la unitat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia d\'aquesta disciplina, juntament amb el fonema. De fet, van apar\xc3\xa8ixer primer els sil\xc2\xb7labaris que els alfabets. Segons el nombre de s\xc3\xadl\xc2\xb7labes, un mot \xc3\xa9s monos\xc3\xadl\xc2\xb7lab, bis\xc3\xadl\xc2\xb7lab, tris\xc3\xadl\xc2\xb7lab o pol\xc2\xb7l\xc3\xadsilab (m\xc3\xa9s de tres s\xc3\xadl\xc2\xb7labes), q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 que afecta l\'accentuaci\xc3\xb3. Pot tenir repercussions tamb\xc3\xa9 en el to, en les lleng\xc3\xbces on aquest tret t\xc3\xa9 un valor distintiu. La separaci\xc3\xb3 en s\xc3\xadl\xc2\xb7labes d\'una paraula s\'anomena sil\xc2\xb7labificaci\xc3\xb3 i t\xc3\xa9 a veure amb aquests fen\xc3\xb2mens (anomenats suprasegmentals perqu\xc3\xa8 van m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\'un sol tros de mot) i tamb\xc3\xa9 amb q\xc3\xbcestions gr\xc3\xa0fiques, com la separaci\xc3\xb3 amb guionet d\'un mot entre dues l\xc3\xadnies._NEWLINE_L\'escriptura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica aparegu\xc3\xa9 segles abans que les primeres lletres. Les primeres s\xc3\xadl\xc2\xb7labes documentades pertanyen a tauletes escrites a voltants de l\'any 2800\xc2\xa0aC a la ciutat sum\xc3\xa8ria d\'Ur. Aquest canvi de pictogrames a s\xc3\xadl\xc2\xb7labes ha estat descrit com "l\'aven\xc3\xa7 m\xc3\xa9s important de la hist\xc3\xb2ria de l\'escriptura"._NEWLINE_S\'han trobat lleng\xc3\xbces alienes al concepte de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba (incloent-hi alguns idiomes nadius de la costa nord-occidental de Nord-am\xc3\xa8rica, aix\xc3\xad com algunes lleng\xc3\xbces berbers i ryukyuenques), per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n una excepci\xc3\xb3, ja que la gran majoria de lleng\xc3\xbces compten amb aquesta caracter\xc3\xadstica per definir la pertinen\xc3\xa7a o no al sistema de determinats mots.\n_START_SECTION_\nAtac\n_START_PARAGRAPH_\nEs troba en totes les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes de totes les lleng\xc3\xbces del m\xc3\xb3n. L\'atac pot ser simple o ramificat. La major part de lleng\xc3\xbces permeten igualment els atacs buits de s\xc3\xadl\xc2\xb7labes, per\xc3\xb2 hom parla en aquest cas d\'un tret estructural marcat: i.e. fins i tot buit, l\'atac de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba tendeix a ser omplert per un so conson\xc3\xa0ntic lligat al context (aquest fet \xc3\xa9s a l\'origen del fenomen de la liaison en franc\xc3\xa8s).\n_START_SECTION_\nRima\n_START_PARAGRAPH_\nLa rima \xc3\xa9s el conjunt que compr\xc3\xa8n el nucli (generalment voc\xc3\xa0lic) de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, que pot trobar-se sol (en el cas d\'una s\xc3\xadl\xc2\xb7laba oberta) o b\xc3\xa9 associat a una coda formada per consonants. Tota s\xc3\xadl\xc2\xb7laba comporta almenys una rima, que necess\xc3\xa0riament est\xc3\xa0 ocupada, almenys, per un fonema._NEWLINE_La noci\xc3\xb3 de rima ling\xc3\xbc\xc3\xadstica no \xc3\xa9s exactament la mateixa que la de la rima a la poesia. Mentre que en ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, la rima \xc3\xa9s sempre una fracci\xc3\xb3 de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, en poesia, algunes rimes (les rimes riques) estan constitu\xc3\xafdes per diverses s\xc3\xadl\xc2\xb7labes adjacents, incl\xc3\xb2s l\'atac, (per exemple en la f\xc3\xb3rmula hocus pocus)._NEWLINE_Les regles gramaticals quant a la rima de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba s\xc3\xb3n, en la major part de les lleng\xc3\x9ces, for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s nombroses que les relatives a l\'atac de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba.\n_START_SECTION_\nNucli sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic (tamb\xc3\xa9 anomenat nucli de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, cim de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, cor de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba) consisteix en el segment amb el nivell m\xc3\xa9s alt de so de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba. En catal\xc3\xa0 est\xc3\xa0ndard, sempre \xc3\xa9s un element vocal (generalment un vocal curta, una vocal llarga o un diftong). En altres idiomes, per\xc3\xb2, una consonant nasal o l\xc3\xadquida tamb\xc3\xa9 pot jugar el paper de nucli sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic, o en alguns contextos d\'elisi\xc3\xb3 de les vocals \xc3\xa0tones (angl\xc3\xa8s "apple" [a.pl\xcc\xa9], alemany "singen" [si\xc5\x8bn\xcc\xa9]). Altres lleng\xc3\xbces permeten les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes amb nucli conson\xc3\xa0ntic de manera regular, sense que hi hagi elisi\xc3\xb3 d\'una vocal: \xc3\xa9s el cas del txec, per exemple en l\'enunciat "Str\xc4\x8d prst skrz krk" ([str\xcc\xa9t\xca\x83 pr\xcc\xa9st skr\xcc\xa9s kr\xcc\xa9k],  escolteu (?\xc2\xb7p\xc3\xa0g.)), que siginifca "enfonsa el dit a la gola" no comporta que hi hagi vocal en cap de les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes.\n_START_SECTION_\nCoda\n_START_PARAGRAPH_\nLa coda (it. coda, "cua") \xc3\xa9s un element facultatiu de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, constitu\xc3\xaft per una o m\xc3\xa9s consonants. El seu principi de sonoritat, a la inversa que en l\'atac de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, \xc3\xa9s descendent. Una s\xc3\xadl\xc2\xb7laba amb una coda (VC, CVC, CVCC, CVV...) s\'anomena s\xc3\xadl\xc2\xb7laba tancada.\n_START_SECTION_\nRepresentaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEn algunes teories de la fonologia, aquestes estructures sil\xc2\xb7l\xc3\xa0biques es visualitzen com a diagrames en forma d\'arbre (similar als arbres que es troben en alguns tipus d\'an\xc3\xa0lisi sint\xc3\xa0ctica). No tots els fon\xc3\xb2legs estan d\'acord en el fet que les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes tinguin estructura interna, de fet, alguns fon\xc3\xb2legs dubten de l\'exist\xc3\xa8ncia de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba com una entitat te\xc3\xb2rica\n_START_SECTION_\nDifer\xc3\xa8ncies segons la llengua\n_START_PARAGRAPH_\nEn castell\xc3\xa0, per exemple, el nucli sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic est\xc3\xa0 format sempre per una vocal o diftong, sigui creixent o decreixent, a difer\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0, que nom\xc3\xa9s admet diftongs decreixents. L\'atac pot o no existir i pot constar com a molt de dos fonemes, en posici\xc3\xb3 d\'atac simple pot apar\xc3\xa8ixer qualsevol fonema conson\xc3\xa0ntic (en posici\xc3\xb3 d\'atac format per dos fonemes el primer ha de ser una oclusiva o una fricativa i el segon ha de ser sempre una sonora d\'entre / l, r, i, w /). La coda pot ser simple o doble i pot acabar formada per / p, k, r, l, m, n, s, .../._NEWLINE_En japon\xc3\xa8s, l\'estructura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica \xc3\xa9s m\xc3\xa9s simple. L\'atac com la coda s\xc3\xb3n sempre simples, el nucli sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic \xc3\xa9s una vocal i la coda nom\xc3\xa9s pot estar formada per una nasal (o oclusiva en grups reduplicat). En canvi en angl\xc3\xa8s admet alguns atacs sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bics m\xc3\xa9s complicats que els del catal\xc3\xa0, com a stop o string._NEWLINE_En els pr\xc3\xa9stecs l\xc3\xa8xics d\'una llengua a una altra, \xc3\xa9s t\xc3\xadpic que les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes siguin reestructurades afegint vocals epent\xc3\xa8tiques on sigui necessari perqu\xc3\xa8 la paraula resultant compleixi amb l\'estructura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica t\xc3\xadpica de l\'idioma receptor, com en el catal\xc3\xa0 a esc\xc3\xa0ner o film.\n_START_SECTION_\nRestriccions estructurals de la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba\n_START_PARAGRAPH_\nLa segmentaci\xc3\xb3 en s\xc3\xadl\xc2\xb7labes d\'un enunciat pot no ser correcte si hom no coneix les restriccions de formaci\xc3\xb3 sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica de la llengua a analitzar. Llur estudi constitueix la fonot\xc3\xa0ctica.\n_START_SECTION_\nRestricci\xc3\xb3 de qualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEn \xc3\xa0rab i en catal\xc3\xa0, cada fonema de la llengua pot intervenir en qualsevol element. En d\'altres, els fonemes es reparteixen segons el lloc que ocupen: en mandar\xc3\xad, la coda nom\xc3\xa9s pot apar\xc3\xa8ixer com una nasal [n] o [\xc5\x8b]. El mateix fonema [\xc5\x8b] no pot, tanmateix, ocupar el lloc de l\'atac. Aix\xc3\xb2 implica que cap mot no pot comen\xc3\xa7ar en aquesta llengua amb un [\xc5\x8b] i que cap mot no pot acabar amb un [t]. En aquest as, el nombre total que la llengua pot produir \xc3\xa9s limitat i comptable. _NEWLINE_Les lleng\xc3\xbces amb tend\xc3\xa8ncia monosil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica com els dialectes xinesos per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 el birm\xc3\xa0, el vietnamita i nombroses lleng\xc3\xbces del sud-est asi\xc3\xa0tic funcionen segons aquest principi.\n_START_SECTION_\nSegmentaci\xc3\xb3 segons un criteri preceptiu\n_START_PARAGRAPH_\nResta determinar tot seguit el que entra o no en la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3; en efecte, si hom pot saber ac\xc3\xbasticament on s\xc3\xb3n els cims de les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes, \xc3\xa9s a dir, comptar el nombre de s\xc3\xadl\xc2\xb7labes d\'un enunciat, cal repartir a continuaci\xc3\xb3 els fonemes situats abans i despr\xc3\xa9s: pertanyen a la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, a la de davant o la de despr\xc3\xa9s? Per a aix\xc3\xb2, l\'estructura fonol\xc3\xb2gica de la llengua analitzada compta: si b\xc3\xa9 els cims s\xc3\xb3n visibles amb un aparell, cal referir-se al sistema fonol\xc3\xb2gic de la llengua per saber el que pertany a una s\xc3\xadl\xc2\xb7laba, \xc3\xa9s a dir per repartir convenientment el que es troba a banda i banda dels cims._NEWLINE_Aix\xc3\xad, en ful, gos es diu rawaandu; per a un catalanoparlant que no conegui la fonologia del ful, la divisi\xc3\xb3 es faria aix\xc3\xad:  [ra.wa\xcb\x90n.du]. Per a un fulbe, tanmateix, \xc3\xa9s ra.wa\xcb\x90.\xe2\x81\xbfdu] (noteu el [\xe2\x81\xbf]). En el sistema fonol\xc3\xb2gic del ful, en efecte, existeixen consonants anomenades  \xc2\xab\xc2\xa0prenasalitzades\xc2\xa0\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir que comencen com a nasals per\xc3\xb2 acaben com a consonants. En mandar\xc3\xad, per exemple, la inicial de \xe5\xb9\xbe j\xc7\x90 [\xca\xa8i] nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s una sola consonant, anomenada \xc2\xab\xc2\xa0africada\xc2\xa0\xc2\xbb, que comen\xc3\xa7a com una oclusiva i acaba com una fricativa i no com com una successi\xc3\xb3 de dues consonants. Aquesta mena de consonants tamb\xc3\xa9 es poden trobar com a [t\xca\x83] i [d\xca\x92] i [ts] al catal\xc3\xa0 i l\'alemany._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, en ful existeix una consonant [n], una consonant [\xe2\x81\xbfd] i "trobades" de consonants [n]+[d], que no s\'escolten de la mateixa manera per un nadiu\xc2\xa0: [\xe2\x81\xbfd] dura menys de temps que [n]+[d]. L\'explicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s simple\xc2\xa0: [n]+[d] formen dues consonants de durada normal, [\xe2\x81\xbfd] una sola, de durada normal. En un terme que tindria com a forma [a.\xe2\x81\xbfda], hom troba una consonant, a [an.da] dues. El mot \xc3\xa9s m\xc3\xa9s llarg quan es pronuncia [an.da] que quan \xc3\xa9s [a.\xe2\x81\xbfda]; no cal dir que per a un membre del poble fulbe la difer\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s clara, per\xc3\xb2 per a un catalanoparlant no. _NEWLINE_En resum, nom\xc3\xa9s el coneixement dels fonemes d\'una llengua, aix\xc3\xad com dels l\xc3\xadmits de construcci\xc3\xb3 d\'aquests fonemes en s\xc3\xadl\xc2\xb7labes permeten de saber com dividir els mots.'