b'\n_START_ARTICLE_\nAssistencialisme\n_START_PARAGRAPH_\nL\'assistencialisme consisteix en la feina que fan els organismes governamentals o privats de proveir serveis a les persones sense casa com ara dutxes p\xc3\xbabliques, serveis de bugaderia, albergs o menjadors socials a preus molt redu\xc3\xafts o gratu\xc3\xaftament._NEWLINE_Entre els operadors moderns de la cooperaci\xc3\xb3 internacional, el concepte d\'assistencialisme \xc3\xa9s considerat poc convenient, es veu com un pal\xc2\xb7liatiu que, en la major part dels casos, no porta a la soluci\xc3\xb3 dels problemes socials dels individus o dels grups m\xc3\xa9s necessitats de la societat. Seria el contrari de l\'adagi atribu\xc3\xaft a Gandhi: "No li regalis un peix, ensenya\'l a pescar".\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nL\'assistencialisme i la benefic\xc3\xa8ncia de la poblaci\xc3\xb3 va molt lligada a la professi\xc3\xb3 actual dels treballadors i treballadores socials, amb la finalitat d\'ajudar els altres per millorar el seu benestar. Amb el temps l\'assitencialisme s\'ha anat professionalizant, fins al punt que els treballadors socials s\'han convertit ara en elements claus en el desplegament tant de la Llei de Serveis Socials com de la depend\xc3\xa8ncia i l\'autonomia personal._NEWLINE_Oficialment els estudis d\'assistent social no es van recon\xc3\xa8ixer fins a l\'any 1966, quan es va crear una Escola Oficial a Madrid. "Eren persones molt vocacionals i de diferents postures ideol\xc3\xb2giques. En una primera \xc3\xa8poca, gent molt ficada en unes creences religioses i, m\xc3\xa9s endavant, ja als 70, vinculades als moviments pol\xc3\xadtics que reclamaven un canvi de "rumb", planteja Teresa Crespo, antiga directora de l\'Institut Cat\xc3\xb2lic d\'Estudis Socials de Barcelona (ICESB), la primera escola de tot l\'Estat on des del 1932 es formen els assistents socials._NEWLINE_En l\'\xc3\xa8poca plenament franquista, quan l\'Estat no assumia cap responsabilitat per prestar cap servei social, acudien a la caritat els col\xc2\xb7lectius m\xc3\xa9s pobres que quedaven al marge i no podien seguir el ritme de la societat. Era el que es coneixia com a benefic\xc3\xa8ncia, molt lligada a entitats entre les quals destacava C\xc3\xa0ritas i que es mantenien gr\xc3\xa0cies als donatius._NEWLINE_Al 1974 l\'Institut Nacional d\'Auxili Social es transforma en l\'Institut nacional d\'Assist\xc3\xa8ncia Social, sempre sota el protectorat del Ministeri de la Gobernaci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de la Direcci\xc3\xb3 d\'Assist\xc3\xa8ncia Social. El zenit d\'aquesta etapa suposa el triomf de l\'Assist\xc3\xa8ncia Social sobre l\'Acci\xc3\xb3 Social ben\xc3\xa9fico paternalista-catolicista espec\xc3\xadfica del r\xc3\xa8gim. No es tracta nom\xc3\xa9s d\'un simple canvi de nom, sin\xc3\xb3 que ve donat com a resposta dels canvis socials d\'aquell moment en la societat espanyola._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Francisco Franco, durant la transici\xc3\xb3, m\xc3\xa9s concretament a l\'any 1977, es van dur a terme les primeres reformes administratives destacables que estableixen la unificaci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncies de la Administraci\xc3\xb3 central en materia d\'Acci\xc3\xb3 Social en el Ministeri de Treball. Es crea la Direcci\xc3\xb3 General d\'Assist\xc3\xa8ncia i Serveis Socials integrant les anteriors d\'Assist\xc3\xa8ncia social (abans anomenat Ministeri de Gobernaci\xc3\xb3) i de Serveis Socials (abans Ministeri de Treball)._NEWLINE_Cap al 1995, els Serveis Socials es van col\xc2\xb7lapsar. Aix\xc3\xb2 va comportar el naixement de diferents entitats no lucratives per atendre, per exemple, les persones sense sostre. Entitats que encara ara tenen un paper important i fan una feina silenciosa per arribar on no arriben els recursos p\xc3\xbablics.\n_START_SECTION_\nOposicions\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99assistencialisme, que significa donar a qui no t\xc3\xa9, no \xc3\xa9s una via desitjable malgrat que, a vegades, davant de situacions extremes, no queden altres opcions. De fet, en algues ocasions, si no es cobreixen aquestes necessitats b\xc3\xa0siques de la persona, les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies a curt o llarg termini poden ser irreversibles._NEWLINE_Aquesta cr\xc3\xadtica a l\xe2\x80\x99assistencialisme s\xe2\x80\x99ha fet des de la posici\xc3\xb3 \xc3\xbanicament entesa com a proporcionar serveis b\xc3\xa0sics a les persones que els hi manca, i no s\'ha considerat que la caritat tamb\xc3\xa9 significa el treball d\'acompanyament de la persona per la seva reinserci\xc3\xb3. D\xe2\x80\x99una banda, donar aquests serveis pot servir, fonamentalment, per ajudar a la persona vulnerable, i de l\xe2\x80\x99altra banda, la seva donaci\xc3\xb3 pot perpetuar la depend\xc3\xa8ncia. "\xc3\x89s important estendre socialment aquest plantejament i fer entendre que tota ajuda hauria de passar per un acompanyament que tingui com a eix la promoci\xc3\xb3 de la persona vulnerable.", diu Josep Oriol Pujol i Humet, director general de la Fundaci\xc3\xb3 Pere Tarr\xc3\xa9s i autor del llibre Persona i iniciativa social. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99assistencialisme tendeix a la fidelitzaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99usuaris, no a la liberalitzaci\xc3\xb3 de persones, per tant els professionals del treball social han de dissenyar i donar vida a projectes sense caure en contradiccions, fent visible la efic\xc3\xa0cia i mesurar els resultats juntament amb les persones amb vulnerabilitat._NEWLINE_Les persones que es troben en un moment de pobresa tenen la convicci\xc3\xb3 i l\xe2\x80\x99esperan\xc3\xa7a de resoldre els seus problemes, cal exigir a la societat espais adequats per fer-ho. Les expectatives i les relacions no es troben centrades en all\xc3\xb2 material, la persona ha d\xe2\x80\x99assumir el cam\xc3\xad a continuar per tant l\xe2\x80\x99assistencialisme no ajuda a promoure la superaci\xc3\xb3 de la pobresa._NEWLINE_\xe2\x80\x9cEns trobem amb situacions molt prec\xc3\xa0ries i ens podem pensar que donant ajudes ho solucionarem, quan no \xc3\xa9s aix\xc3\xad\xe2\x80\x9d, explica Anna Selva, la cap de la zona pastoral de C\xc3\xa0ritas. Tamb\xc3\xa9 afegeix \xe2\x80\x9cHi ha situacions de molta precarietat, de vegades hi ha gent que entra en un laberint. Hi ha sortides, per\xc3\xb2 no se sap quan ni com podr\xc3\xa0 sortir-ne\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nEstudis\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen diversos estudis que parlen sobre l\'assistencialisme._NEWLINE_Un dels estudis de l\'assistencialisme es va realitzar a Mali, un vast pa\xc3\xads just al cor d\'\xc3\x80frica occidental, en la regi\xc3\xb3 del Sahel. \xc3\x89s un dels pa\xc3\xafsos menys desenvolupats i amb major inseguretat aliment\xc3\xa0ria del m\xc3\xb3n que va patir una s\xc3\xa8rie de crisi pol\xc3\xadtiques, constitucionals i militars desde gener de 2012, inclosa la p\xc3\xa8rdua de control governamental dels territoris del nord des d\'abril de 2012 fins a gener de 2013. Es van ampliar diverses intervencions d\'ajuda humanit\xc3\xa0ria en resposta a aquestes complexes crisis. En aquest estudi, es van exposar  dades d\'una l\xc3\xadnia de base \xc3\xbanica pr\xc3\xa8via a la crisi per avaluar l\'impacte de l\'ajuda humanit\xc3\xa0ria en la seguretat aliment\xc3\xa0ria de les poblacions rurals. Es va dissenyar un estudi quasi experimental basat en dues rondes d\'enquestes, amb cinc anys de difer\xc3\xa8ncia, a la regi\xc3\xb3 de Mopti, en el nord de Mali. Es van recopilar dades de 66 comunitats seleccionades a l\'atzar de districtes amb inseguretat aliment\xc3\xa0ria. Els resultats de l\'estudi inclo\xc3\xafen les despeses de la llar i el consum d\'aliments i un indicador de l\'estat nutricional del nen (mesures d\'altura). S\'estimava l\'impacte del programa combinant la coincid\xc3\xa8ncia de punts de propensi\xc3\xb3 i la difer\xc3\xa8ncia en difer\xc3\xa8ncia. Es va trobar que l\'assist\xc3\xa8ncia aliment\xc3\xa0ria incrementa les despeses no aliment\xc3\xa0ries, d\'aliments de les llars i la disponibilitat de micro-nutrients. La desagregaci\xc3\xb3 per grau d\'exposici\xc3\xb3 al conflicte va mostrar que els efectes sobre l\'al\xc3\xa7ada i el consum de calories i micro-nutrients dels nens es concentraven principalment en \xc3\xa0rees que no es trobaven en els voltants del conflicte, a difer\xc3\xa8ncia de l\'augment en la despesa en aliments que van ser impulsats per llars situades prop de grups armats. Els efectes tamb\xc3\xa9 es van concentrar en les llars que van rebre almenys dues formes d\'assist\xc3\xa8ncia aliment\xc3\xa0ria. En els llogarets on els grups armats estaven presents, l\'assist\xc3\xa8ncia aliment\xc3\xa0ria va millorar el consum de zinc en la llar i tamb\xc3\xa9 va semblar donar suport a la despesa en aliments. Per tant, es troba que les transfer\xc3\xa8ncies d\'aliments exerceixen un efecte protector entre la poblaci\xc3\xb3 amb inseguretat aliment\xc3\xa0ria en un context de conflicte._NEWLINE_A Colombia es va fer un estudi el qual feia un an\xc3\xa1lisis de les cr\xc3\xadtiques sobre l\'assistencialisme estatal en la lluita contra la pobresa en els anys 2002-2010. Fam\xc3\xadlies en Acci\xc3\xb3, nom del programa, busca contribuir en la formaci\xc3\xb3 de capital hum\xc3\xa0 en les fam\xc3\xadlies amb extrema pobresa, amb nens menors de 18 anys, a trav\xc3\xa9s de dues estrat\xc3\xa8gies. La primera busca complementar els ingresos de les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s necessitades mitjan\xc3\xa7ant subsidis de nutrici\xc3\xb3 o educaci\xc3\xb3. La segona mesura del programa serveix com a eix en la fase d\'implementaci\xc3\xb3 de la Xarxa de Protecci\xc3\xb3 Social per la Superaci\xc3\xb3 de la Extrema Pobresa- "UNIDOS". Fam\xc3\xadlies en Acci\xc3\xb3 busca que en el futur els beneficitats tinguin m\xc3\xa9s opcions per vincula-se al m\xc3\xb3n laboral, aix\xc3\xad millorin els seus ingresos i augmenti la seva qualitat de vida._NEWLINE_Fent un an\xc3\xa0lisi del programa, es veu reflectit que gr\xc3\xa0cies a Fam\xc3\xadlies en Acci\xc3\xb3 van augmentar els serveis educatius i sanitaris; tot i aix\xc3\xad, el programa consistia en donar uns ingresos a les dones de fam\xc3\xadlies en extrema pobresa pensant que aixi\xc3\xb3 disminuiria la seva pobresa, per\xc3\xb2 no va ser aix\xc3\xad, ja que tampoc van donar treball a les fam\xc3\xadlies beneficiades. La pobresa \xc3\xa9s multidimensional, \xc3\xa9s a dir, inclou la falta de diners, la falta de treball, altes taxes de natalitat, etc._NEWLINE_Un altre estudi d\'assistencialisme el trobem amb l\'associaci\xc3\xb3 "Pan  Compartido", el qual va fer un estudi l\'any 2011 amb les dones caps de fam\xc3\xadlia a la localitat de Subah, Bogot\xc3\xa0. La investigaci\xc3\xb3 es va dur a terme per estudiants de preescolar i licenciatura de matem\xc3\xa0tiques, sota el programa "Pan Compartido" van atendre aproximadament a dues-centes fam\xc3\xadlies pertanyents als estrats un i dos de les zones marginals de sector, brindant no nom\xc3\xa9s ajuda per a la soluci\xc3\xb3 de problemes laborals i familiars, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 un auxili per mitj\xc3\xa0 d\'un suplement alimentari, vestuari, entre altres suports, i afavorint l\'acc\xc3\xa9s als serveis pastorals. Entre els beneficiaris del programa es troben persones grans (60), nens/es menors d\'edat (150) i persones adultes (150), de les quals el 95% s\xc3\xb3n dones._NEWLINE_La metodologia del treball amb aquestes dones caps de fam\xc3\xadlia \xc3\xa9s una estrat\xc3\xa8gia que aporta a la construcci\xc3\xb3 d\'un espai participatiu a l\'interior de la fam\xc3\xadlia i d\'aprenentatge d\'un moment reflexiu. La recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 es va realitzar a trav\xc3\xa9s de tallers amb les mares i els seus fills, per observaci\xc3\xb3 i visites domicili\xc3\xa0ries mitjan\xc3\xa7ant un q\xc3\xbcestionari - enquesta. Es va evidenciar un augment notable de l\'autoestima pel fet que les dones estan constantment implementant eines i habilitats per a l\'enfortiment del seu desenvolupament persona i productiu. Es destaca que el 75% de les dones estaven finalitzant el batxillerat i realitzant cursos productius com fleca, perruqueria i treballs manuals, i un 65% treballaven ja en aquelles activitats i adquirien experi\xc3\xa8ncia a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s d\'un salari m\xc3\xadnim per a sostenir a les seves fam\xc3\xadlies. A les dones del programa no se les reconeix com a pobres i necessitades, sin\xc3\xb3 que s\'aborda la necessitat partint de la capacitat innata que hi ha en elles i en les seves fam\xc3\xadlies en superar les situacions de marginalitat i inequitat, de manera que elles mateixes s\xc3\xb3n qui, a partir d\'orientacions donades i ajudes materials parcials i temporals, decidiran donar-li una altra mirada a les seves condicions actuals buscant una millora en la seva qualitat de vida.\n_START_SECTION_\nAssociacions\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes de les associacions m\xc3\xa9s conegudes que vetllen l\'assistencialisme s\xc3\xb3n:\n_START_SECTION_\nC\xc3\xa0ritas Diocesana\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa0ritas \xc3\xa9s un organisme de l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica dedicat a la coordinaci\xc3\xb3 de la benefic\xc3\xa8ncia humanit\xc3\xa0ria. En el seu vessant internacional agrupa 162 organitzacions cat\xc3\xb2liques d\'assist\xc3\xa8ncia, desenvolupament i servei social. La missi\xc3\xb3 de C\xc3\xa0ritas \xc3\xa9s resultat de la doctrina social de l\'Esgl\xc3\xa9sia, i centra les seves activitats en la dignitat de la persona humana. \xc3\x89s una organitzaci\xc3\xb3 dedicada al combat de la pobresa, de l\'exclusi\xc3\xb3 social, de la intoler\xc3\xa0ncia i de la discriminaci\xc3\xb3, habilita a les persones en la pobresa a participar els afers que afecten directament les seves vides, i a m\xc3\xa9s intercedeix per elles als f\xc3\xb2rums nacionals i internacionals._NEWLINE_C\xc3\xa0ritas com a unitat local \xc3\xa9s aut\xc3\xb2noma i independent, no obstant aix\xc3\xb2 existeix el principi de suport entre tota la comunitat global. El finan\xc3\xa7ament de C\xc3\xa0ritas prov\xc3\xa9 de donacions tant de diners com en esp\xc3\xa8cie. Els voluntaris que treballen amb C\xc3\xa0ritas poden realitzar la seva labor de manera simple acudint als centres locals de C\xc3\xa0ritas o acudint a la parr\xc3\xb2quia m\xc3\xa9s propera, on i \xc3\xa9s possible registrar-se i realitzar una tasca. No existeix registre via internet.\n_START_SECTION_\nOxfam Interm\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una fundaci\xc3\xb3 privada, independent, transparent i sense \xc3\xa0nim de lucre, dirigida per un Consell de 8 persones de diferents \xc3\xa0mbits professionals i governada per un Patronat de 12 membres vinculats al m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic, de l\'empresa i de la solidaritat. L\'equip est\xc3\xa0 format per m\xc3\xa9s de 1.230 persones i, s\'integren tamb\xc3\xa9, voluntaris/es i col\xc2\xb7laboradors. Treballen a m\xc3\xa9s de 90 pa\xc3\xafsos amb les persones i comunitats m\xc3\xa9s vulnerables. Son una organitzaci\xc3\xb3 \xc3\xadntegra i demanen a les persones que col\xc2\xb7laboren amb la fundaci\xc3\xb3 la mateixa integritat i comprom\xc3\xads amb la que ells treballen._NEWLINE_Es defineix com un equip entusiasta, comprom\xc3\xa8s i divers que creu en el poder de les persones i la seva capacitat per canviar l\'entorn, amb l\'objectiu de reduir les desigualtats socials i econ\xc3\xb2miques que perpetuen la pobresa al m\xc3\xb3n. Oxfam Interm\xc3\xb3n busca crear un m\xc3\xb3n on tothom pugui gaudir dels seus drets i tenir oportunitats. Per aconseguir aquest objectiu futur i possible treballen cada dia amb decisi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nMarea Taronja\n_START_PARAGRAPH_\nMarea Taronja \xc3\xa9s una campanya, vestida amb samarretes taronjes, que es diversifica en diverses assamblees implicades amb la causa, que uneixen a persones que tamb\xc3\xa9 tenen la voluntat d\xe2\x80\x99implicar la societat civil en aquesta causa que rebutja la pol\xc3\xadtica de retallades en els serveis socials que \xe2\x80\x9cest\xc3\xa0 posant en perill la consolidaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Estat del Benestar al nostre pa\xc3\xads\xe2\x80\x9d i defensa el dret de les persones a una vida digna._NEWLINE_La visi\xc3\xb3 \xc3\xa9s la promoci\xc3\xb3 de la persona: la seva for\xc3\xa7a i potencialitats, aconseguir una mirada esperan\xc3\xa7adora, positiva sense negar els problemes. La gent pobre no vol regals, volen oportunitats. El debat intern dels treballadors socials gira entorn a l\xe2\x80\x99assistencialisme versus promoci\xc3\xb3 social, que segons Luis Barreiro \xc2\xa0t\xc3\xa9 quatre claus del perqu\xc3\xa8 renaix \xe2\x80\x9call\xc3\xb2 assistencial\xe2\x80\x9d: La immediatesa, no deixa de ser una economia de guerra: repartim menjar i vestit i abandonem els projectes de desenvolupament comunitari, per v\xc3\xa8ncer la pobresa cal innovar, dissenyar i executar, l\xe2\x80\x99assistencialisme no ajudar\xc3\xa0 a v\xc3\xa8ncer les crisis, simplement les acompanyar\xc3\xa0. La espectacularitat, parlar\xc3\xadem de l\xe2\x80\x99\xc3\xbas l\xc3\xbadic de fer accions per recaptar fons /aliments: tot pels pobres per\xc3\xb2 sense els pobres. La simpatia, perfila en la figura del voluntari com la ess\xc3\xa8ncia de la solidaritat; \xc3\xa9s un repte ver visible les accions d\xe2\x80\x99organitzacions que treballen per la integraci\xc3\xb3 social a l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. I, per \xc3\xbaltim, all\xc3\xb2 quantitatiu, les descripcions assitencialistes sempre es troben plenes de xifres, per\xc3\xb2 mai de resultats.'