b'\n_START_ARTICLE_\nDaniel Clement Dennett\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDaniel Dennett va estudiar en la Phillips Exeter Academy i va rebre el seu Bachelor of Arts en filosofia a la Universitat Harvard el 1963. El 1965, es va doctorar en Filosofia per la Universitat d\'Oxford, on va estudiar amb el fam\xc3\xb3s fil\xc3\xb2sof Gilbert Ryle._NEWLINE_La seva traject\xc3\xb2ria docent va comen\xc3\xa7ar aquell mateix any a Irvine un dels campus de la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, on es va mantindre fins que el 1971 va entrar a la Universitat Tufts de Medford. El 1983 va impartir els cursos John Locke a la Universitat d\'Oxford, el 1985 els cursos Gavin David Young a la Universitat d\'Adelaida i el 1986 el curs Tanner a la Universitat de Michigan. Tamb\xc3\xa9 ha estat professors visitant a centres com la Universitat Harvard, la Universitat de Pittsburgh, la London School of Economics i la Universitat Americana de Beirut. Va ser el 1985 cofundador i codirector del Curricular Programari Studio (Estudi de Programari Curricular) a la Universitat Tufts, i ha ajudat a dissenyar exhibicions en museus sobre computadores per a la Smithsonian Institution, el Museu de Ci\xc3\xa8ncia de Boston i el Museu de Computadores de Boston. L\'any 2001 va ser guardonat amb el Premi Jean Nicod pel llibre Sweet Dreams: Philosophical Obstacles to a Science of Consciousness i va donar els cursos Jean Nicod a la \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure de Par\xc3\xads. Posteriorment Dennett va tornar a la Universitat de Tufts per ser nomenat Austin B. Fletcher Professor of Philosophy  i codirector del Centre d\'Estudis Cognitius junt amb Ray Jackendoff._NEWLINE_Va ser escollit el 1987 membre de l\'Acad\xc3\xa8mia Americana de les Arts i les Ci\xc3\xa8ncies. Ha rebut dues beques Guggenheim, una beca dins del Programa Fulbright i una beca en el Center for Advanced Studies in Behavioral Science de la Universitat de Stantford. En 2012 va guanyar el Premi Erasmus._NEWLINE_Dennett \xc3\xa9s autor de diversos llibres de gran import\xc3\xa0ncia sobre l\'evoluci\xc3\xb3 i la consci\xc3\xa8ncia._NEWLINE_\xc3\x89s un dels principals proponents de la teoria coneguda per alguns com darwinisme neural (vegeu tamb\xc3\xa9 reduccionisme vora\xc3\xa7)._NEWLINE_Dennett tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s ben conegut per la seva argumentaci\xc3\xb3 en contra dels qualia; Dennett afirma que el concepte \xc3\xa9s tan conf\xc3\xbas que no pot ser usat o ent\xc3\xa8s de forma no contradict\xc3\xb2ria, i per aix\xc3\xb2 no constitueix una refutaci\xc3\xb3 v\xc3\xa0lida del fisicalisme._NEWLINE_Aquest argument va ser presentat \xc3\xa0mpliament en el seu llibre Consciousness Explained (La consci\xc3\xa8ncia explicada). Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un h\xc3\xa0bil mar\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nPaper en el debat sobre l\'evoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes opinions de Dennett sobre l\'evoluci\xc3\xb3 estan en la l\xc3\xadnia amb dels postulats del zo\xc3\xb2leg Richard Dawkins._NEWLINE_En Darwin\'s Dangerous Idea (La Perillosa Idea de Darwin), Dennett es mostra fins i tot m\xc3\xa9s ferm en la seva defensa de l\'adaptacionisme que el mateix Dawkins, dedicant un cap\xc3\xadtol sencer a la cr\xc3\xadtica de les opinions del paleont\xc3\xb2leg Stephen Jay Gould, que \xc3\xa9s precisament un dels cr\xc3\xadtics de l\'adaptacionisme extrem._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 l\'ha portat a enfrontar-se amb Gould i els seus partidaris, que al\xc2\xb7leguen que Dennett exagera les seves afirmacions i malinterpreta les de Gould. Per altra part, tamb\xc3\xa9 mant\xc3\xa9 una aferrissada pol\xc3\xa8mica amb el fil\xc3\xb2sof Jerry Fodor justament per la defensa que fa Dennet del darwinisme i la selecci\xc3\xb3 natural contr\xc3\xa0ria als plantejaments dels qui com l\'esmentat Fodor posen en dubte el paper de la selecci\xc3\xb3 natural. Des de la perspectiva de Dennett qualsevol posada en dubte del mecanisme de la simple selecci\xc3\xb3 natural, que actua (per dir-ho amb el nom d\'un t\xc3\xadtol de Dawkins) com un "rellotger cec" (\xc3\xa9s a dir, que no hi ha cap direcci\xc3\xb3 preestablerta en l\'evoluci\xc3\xb3, ni cap dissenyador), \xc3\xa9s fruit dels reductes de la cl\xc3\xa0ssica posici\xc3\xb3 dualista.'