b'\n_START_ARTICLE_\nConstituci\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nDefinicions\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme constituci\xc3\xb3, s\'introdueix a trav\xc3\xa9s del franc\xc3\xa8s provinent del mot llat\xc3\xad constitutio, (constitutiones principis: edicta, mandata, decreta, rescripta). usat per a regulacions i ordes, i que feia refer\xc3\xa8ncia a la promulgaci\xc3\xb3 de qualsevol llei important, especialment quan provenien de l\'emperador rom\xc3\xa0. M\xc3\xa9s Tard, el terme s\'utilitzava \xc3\xa0mpliament en el dret can\xc3\xb2nic, ja que es referia una determinaci\xc3\xb3 important, especialment un decret promulgat pel Papa, conegut com a constituci\xc3\xb3 apost\xc3\xb2lica.\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3 formal\n_START_PARAGRAPH_\nLa constituci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un acte jur\xc3\xaddic, molt sovint concretat per un o m\xc3\xa9s documents escrits. Aquest acte se situa al cim del seu ordre jur\xc3\xaddic: tot altre acte jur\xc3\xaddic ha de conformar-se a les seves prescripcions. Aix\xc3\xad, segons la teoria de la jerarquia de les normes, desenvolupada notablement per Hans Kelsen, cada regla de dret es legitima per una regla de dret superior i a la qual s\'ha de conformar (el reglament \xc3\xa9s inferior a la llei, i aquesta mateixa inferior als tractats, inferiors a la constituci\xc3\xb3). La constituci\xc3\xb3 \xc3\xa9s aix\xc3\xad la llei fonamental que legitima totes les normes inferiors._NEWLINE_Aquesta teoria es complementa pel principi de la constitucionalitat que indica que la constituci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el principi suprem de dret d\'un estat i que el seu respecte, obligatori \xc3\xa9s necessari i assegurat per una cort constitucional com a tal, com el Tribunal Constitucional en el cas d\'Espanya, un consell constitucional com a Fran\xc3\xa7a, o la mateixa Cort Suprema de Just\xc3\xadcia, com \xc3\xa9s el cas dels Estats Units. _NEWLINE_Aquest lloc, al cim de la jerarquia de les normes resulta de fet que la constituci\xc3\xb3 es crea pel poder constituent originari, i revisat pel poder constituent que se\'n deriva o s\'hi institueix. \xc3\x89s, doncs, un acte jur\xc3\xaddic imposat pel poder constituent a tots els \xc3\xb2rgans de l\'estat i de la societat. Estableix, per tant, una l\xc3\xb2gica "vertical" del poder i no pas una l\xc3\xb2gica "horitzontal", com ho s\xc3\xb3n els contractes i els tractats.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques de les constitucions\n_START_PARAGRAPH_\nLes constitucions poden ser escrites o no escrites. Una constituci\xc3\xb3 escrita es formalitza en un text jur\xc3\xaddic o un conjunt de lleis constitucionals. La majoria de les constitucions modernes s\xc3\xb3n escrites. Per contra, una constituci\xc3\xb3 no escrita \xc3\xa9s el conjunt de regles relacionades amb l\'organitzaci\xc3\xb3 del poder que no s\'han escrit com a document constitucional. Tanmateix, aix\xc3\xb2 no impedeix que un o m\xc3\xa9s documents puguin servir com a base d\'aquesta constituci\xc3\xb3. _NEWLINE_Fins a la fi del segle XVIII, l\'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica dels estats era regida gaireb\xc3\xa9 completament pels costums, sobretot als estats mon\xc3\xa0rquics, encara que hi havia regles de devoluci\xc3\xb3 d\'un monarca. Aquesta forma ha desaparegut progressivament al mateix temps que ho ha fet la monarquia absoluta. De fet, els segles XVIII i XIX corresponen a \xc3\xa8poques de renovaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, constitucional. Les constitucions no escrites no s\xc3\xb3n reflexives -\xc3\xa9s a dir, no procedeixen d\'una elecci\xc3\xb3 ni d\'un raonament constitucional. S\xc3\xb3n, a m\xc3\xa9s, imprecises i poc detallades i per tant comporten problemes de claredat i de seguretat jur\xc3\xaddica. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, no s\xc3\xb3n democr\xc3\xa0tiques, ja que llur elaboraci\xc3\xb3 no procedeix del poble. Actualment, el Regne Unit \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic dels estats occidentals que no ha aprovat cap constituci\xc3\xb3 escrita.\n_START_SECTION_\nDustur\n_START_PARAGRAPH_\nDustur o Destur \xc3\xa9s una paraula \xc3\xa0rab moderna que vol dir "constituci\xc3\xb3". Gaireb\xc3\xa9 tots els pa\xc3\xafsos musulmans disposen d\'una constituci\xc3\xb3 escrita o "dustur", encara que alguns es basen en l\'alcor\xc3\xa0 com a font del dret. A Tun\xc3\xadsia el partit nacionalista fundat per Habib Burguiba va agafar el nom de Destur. M\xc3\xa9s tard fou el Nou Destur.\n_START_SECTION_\nConstitucions a l\'antic orient\n_START_PARAGRAPH_\nLes excavacions arqueol\xc3\xb2giques al territori actual de l\'Iraq, dutes a terme per Ernest de Sarzec el 1877 van trobar evid\xc3\xa8ncies de l\'exist\xc3\xa8ncia del codi m\xc3\xa9s antic de just\xc3\xadcia que es coneix, promulgat pel rei sumeri Urukagina de Lagash prop del 2300 aC. Encara que no s\'ha descobert el document original, se sap que conferia drets als seus ciutadans i potser \xc3\xa9s el prototip primitiu de les lleis de govern. Per exemple, atorgava exempcions d\'impostos a les v\xc3\xaddues i els orfes i protegia els pobres de la usura dels rics. En \xc3\xa8poques posteriors, els governs van comen\xc3\xa7ar a utilitzar alguns codis escrits especials per a governar. El document m\xc3\xa9s antic que es coneix sembla que \xc3\xa9s el Codi d\'Ur-Nammu d\'Ur, prop del 2050 aC. Alguns dels codis m\xc3\xa9s coneguts d\'aquesta \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n el Codi d\'Hammurabi de Babil\xc3\xb2nia el Codi Hitita, el Codi Assiri, la Llei Mosaica i els manaments de Cir el Gran de P\xc3\xa8rsia.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 621 aC, l\'escriba Drac\xc3\xb3 d\'Atenes va escriure les lleis de la ciutat-estat d\'Atenes. Aquest codi, per exemple, ja desenvolupava drets i deures dels ciutadans, aix\xc3\xad com establia el grau de sanci\xc3\xb3 com per exemple abolir la pena de mort per a qualsevol ofensa. El 594 aC, Sol\xc3\xb3, el governant d\'Atenes, va crear una nova constituci\xc3\xb3 que alleugerava les c\xc3\xa0rregues dels treballadors, aix\xc3\xad com regulava que la classe governant aconsegu\xc3\xads aquest estatus per mitj\xc3\xa0 de la riquesa i no pas per naixement. Cl\xc3\xadstenes tamb\xc3\xa9 va reformar la constituci\xc3\xb3 atenesa el 508 aC i pel car\xc3\xa0cter de les seves reformes, \xc3\xa9s considerat sovint com el comen\xc3\xa7ament de la democr\xc3\xa0cia. _NEWLINE_Arist\xc3\xb2til (prop del 350 aC) va ser un dels primers escriptors de la hist\xc3\xb2ria a distingir entre la llei ordin\xc3\xa0ria i la llei constitucional, establint aix\xc3\xad els conceptes de "constituci\xc3\xb3" i "constitucionalisme". Va realitzar una classificaci\xc3\xb3 de les diferents formes de govern constitucionals. La definici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s b\xc3\xa0sica fou per descriure que una constituci\xc3\xb3 era l\'organitzaci\xc3\xb3 dels c\xc3\xa0rrecs d\'un estat. Posteriorment, en la seva obra de la Constituci\xc3\xb3 d\'Atenes, la Pol\xc3\xadtica" i l\'\xc3\x88tica a Nic\xc3\xb2mac", Arist\xc3\xb2til va explorar i analitzar les diverses formes constitucionals existents fins aquell moment, especialment les que hi havia a Atenes i Esparta. Les conclusions de la seva an\xc3\xa0lisi el portaren a classificar les constitucions en bones i dolentes, arribant a defensar que el millor sistema constitucional era el que establia un sistema mixt, amb elements mon\xc3\xa0rquics, aristocr\xc3\xa0tics i democr\xc3\xa0tics. Tamb\xc3\xa9 va establir les difer\xc3\xa8ncies entre classes de ciutadans: Els ciutadans que eren aquells que podien participar i gaudir dels privilegis de l\'estat, els no-ciutadans i els esclaus.\n_START_SECTION_\nRoma\n_START_PARAGRAPH_\nEls romans van codificar les seves lleis el 449 aC en la constituci\xc3\xb3 de les dotze taules. Eren un conjunt de lleis, les esmenes de les quals s\'anaven afegint amb el pas del temps. La llei romana no es va unificar fins a la creaci\xc3\xb3 del Codi Teodosi\xc3\xa0, el 438 dC. M\xc3\xa9s tard, l\'Imperi d\'Orient va promulgar el Codi Justini\xc3\xa0 el 534 dC._NEWLINE_La majoria dels pobles germ\xc3\xa0nics que van envair l\'imperi Rom\xc3\xa0 d\'occident tamb\xc3\xa9 van codificar llurs pr\xc3\xb2pies lleis. Una de les primeres lleis germ\xc3\xa0niques a ser escrites va ser el Codi Visigot d\'Euric (471 dC), seguit de les lleis burg\xc3\xbandies, que establien codis diferents per als pobles germ\xc3\xa0nics i els romans, el Pacte Alaman, i les lleis s\xc3\xa0liques dels francs, totes tres escrites poc despr\xc3\xa9s del 500 dC. El 506, el Breviari d\'Alaric o "Lex Romana" d\'Alaric II dels visigots, va adoptar i consolidar el Codi Teodosi\xc3\xa0 amb altres lleis romanes. Altres constitucions de l\'\xc3\xa8poca inclouen l\'Edicte de Rotari dels llombards (643), el Codi de Recesvint o Lex Visigothorum (654), i el codi dels frisis (785).\n_START_SECTION_\nOrient\n_START_PARAGRAPH_\nAl Jap\xc3\xb3, el 604 es va escriure una constituci\xc3\xb3 de disset articles, aparentment pel pr\xc3\xadncep Sh\xc5\x8dtoku, que \xc3\xa9s un dels exemples constitucionals m\xc3\xa9s antics de la hist\xc3\xb2ria pol\xc3\xadtica de l\'\xc3\x80sia. El document, influenciat pels ensenyaments budistes, s\'enfocava m\xc3\xa9s en l\'\xc3\xa8tica i moral social que no pas en les institucions de govern per se. Una altra constituci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x80sia \xc3\xa9s la Constituci\xc3\xb3 de Medina (\xd8\xb5\xd8\xad\xdb\x8c\xd9\x81\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x85\xd8\xaf\xdb\x8c\xd9\x86\xd9\x87, afat al-Madna), un document religi\xc3\xb3s promulgat per Mahoma el 622 que constitu\xc3\xafa un acord formal entre Muhammad i tot les tribus significatives i fam\xc3\xadlies de la ciutat de Yathrib (m\xc3\xa9s tard coneguda com a Medina), incloent-hi musulmans, jueus, i pagans.\n_START_SECTION_\nOccident\n_START_PARAGRAPH_\nA Anglaterra, el rei Enric I va promulgar la carta de les llibertats l\'any 1100 que regulava com havien de ser les relacions entre el rei el clergat i la noblesa. Aquest concepte es redefiniria amb la signatura de la Carta Magna feta per Joan sense terra, cinqu\xc3\xa8 fill mascle d\'Enric I, el 1215. L\'article m\xc3\xa9s important d\'aquest document, relacionat amb el habeas corpus, establia que el rei no podia encarcerar, exiliar o matar ning\xc3\xba sense cap proc\xc3\xa9s judicial. Encara que aquest article era un contracte exclusiu entre la noblesa i el rei, el concepte es va estendre amb el temps per incloure-hi tot el poble, la qual cosa va dur a la creaci\xc3\xb3 de la monarquia constitucional, amb un balan\xc3\xa7 de poder entre la monarquia i la noblesa i la Cambra dels Comuns. En l\'actualitat, la formulaci\xc3\xb3 de l\'habeas corpus es troba recollida en diferents constitucions modernes, entre elles l\'espanyola._NEWLINE_La constituci\xc3\xb3 escrita m\xc3\xa9s antiga i encara vigent \xc3\xa9s la de San Marino. El leges marini republicae sancti statutae, escrit en llat\xc3\xad, era un document de sis llibres. El primer, que contenia 62 articles, establia els concilis, les corts i els diversos c\xc3\xa0rrecs executius i els assignava responsabilitats. La resta dels llibres inclo\xc3\xafen els codis criminals i civils, aix\xc3\xad com els procediments judicials. Es va escriure el 1600, basat en el statuti comunali de 1300.\n_START_SECTION_\nAm\xc3\xa8rica precolombina\n_START_PARAGRAPH_\nAl continent americ\xc3\xa0, un dels primers textos amb format constitucional fou la constituci\xc3\xb3 iroquesa. Sembla que els iroquesos tenen els seus or\xc3\xadgens al Canad\xc3\xa0 en alguna data anterior a l\'any 1000, des d\'on anirien baixant fins a l\'actual Nova York. Sembla que aquest poble era format per cinc tribus, normalment enfrontades entre elles, fins que l\'any 1142 un eclipsi solar fou interpretat per un dels seus caps com un missatge d\'un gran esperit perqu\xc3\xa8 s\'unissin i abandonessin les armes. Fou aleshores, quan realitzaren una constituci\xc3\xb3 amb 117 articles, coneguda com la gran llei de la pau. El poder del poble, s\'estructur\xc3\xa0 per un consell de representants de la poblaci\xc3\xb3 i \xc3\xa9s considerat el segon parlament democr\xc3\xa0tic m\xc3\xa9s antic del m\xc3\xb3n postcl\xc3\xa0ssic, ja que el primer seria el format pels v\xc3\xadkings d\'Isl\xc3\xa0ndia conegut com a Althing. Sembla que la constituci\xc3\xb3 iroquesa, influ\xc3\xad en la confecci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 dels Estats Units.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode constitucional cl\xc3\xa0ssic\n_START_PARAGRAPH_\nLa promulgaci\xc3\xb3 de la constituci\xc3\xb3 federal nord-americana, promulgada l\'any 1787 a la ciutat de Filad\xc3\xa8lfia i ratificada pels diferents estats entre aquell any i el 1790 i la constituci\xc3\xb3 revolucion\xc3\xa0ria francesa del 1791 marquen l\'inici del per\xc3\xadode constitucional cl\xc3\xa0ssic, que es prolong\xc3\xa0 fins al 1848; aquests texts constitucionals, s\xc3\xb3n un clar reflex de l\'augment del poder burg\xc3\xa9s que les inspira o les reclama, i que per tant responen a la definici\xc3\xb3 continguda a l\'article 16 de la Declaraci\xc3\xb3 dels Drets de l\'Home i del Ciutad\xc3\xa0 on es proclama la divisi\xc3\xb3 de poders i es garanteix els drets individuals (llibertat, igualtat civil i propietat). Durant el segle XIX foren promulgades la majoria de constitucions de les monarquies parlament\xc3\xa0ries, algunes de les quals, esmenades, encara vigeixen com la sueca de 1809, la noruega de 1814 o la belga de 1831.\n_START_SECTION_\nDemocratitzaci\xc3\xb3 constitucional\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del 1848 comen\xc3\xa7a un per\xc3\xadode de lenta democratitzaci\xc3\xb3 dels texts constitucionals. Exemples d\'aquest fet \xc3\xa9s la instauraci\xc3\xb3 del sufragi universal a Fran\xc3\xa7a l\'any 1848, o en els sistemes bicamerals les atribucions de la cambra alta es redu\xc3\xafren en favor de la cambra baixa, etc. Cal destacar, per exemple, les constitucions de la Segona Rep\xc3\xbablica francesa (1848) i de l\'espanyola del 1869, les revisions de diverses constitucions, o les esmenes de la constituci\xc3\xb3 dels Estats Units. Alguns texts constitucionals europeus del per\xc3\xadode d\'entreguerres eixamplaven la base electoral (concessi\xc3\xb3 del vot a la dona, etc.), tractaven de donar estabilitat als governs, explicitaven i garantien els drets socials del ciutad\xc3\xa0 i atorgaven a l\'estat el paper de rector de l\'economia. S\xc3\xb3n les que es coneixen com a constitucions liberals, com el cas d\'Alemanya, anomenada de la Rep\xc3\xbablica de Weimar (1919), la de la rep\xc3\xbablica grega de 1927 o la de la Segona Rep\xc3\xbablica espanyola de 1931. Per\xc3\xb2, al mateix temps, l\'ascensi\xc3\xb3 de feixisme suprimiren les constitucions italianes l\'any 1922, l\'alemanya el 1933, i l\'espanyola i la grega l\'any 1936, tot i que l\'espanyola no fou abolida del tot fins al final de la Guerra civil espanyola l\'any 1939. Les monarquies constitucionals es continuaren regint per les constitucions del segle XIX, i Fran\xc3\xa7a i Anglaterra mantingueren els mateixos texts constitucionals. A la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, les diverses constitucions foren establertes per tal de regular la dictadura del proletariat. Despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial es refermaren els principis democr\xc3\xa0tics, la qual cosa comport\xc3\xa0 la revisi\xc3\xb3 de les lleis fonamentals de molts estats de r\xc3\xa8gim parlamentari i l\'adopci\xc3\xb3 de constitucions per aquells altres que fins aleshores havien estat regits per autocr\xc3\xa0cies.\n_START_SECTION_\nPrincipis de disseny constitucional\n_START_PARAGRAPH_\nAl moment en qu\xc3\xa8 les tribus comencen a viure en ciutats i estableixen nacions, moltes d\'aquestes s\'estructuren segons diversos estils com l\'autocr\xc3\xa0cia, el costum oral, la tirania que governava per decret o per mer caprici personal. Aquesta disbauxa, porta a alguns pensadors a prendre la posici\xc3\xb3 que el que importava no era tant el disseny d\'institucions governamentals i/o administratives com el car\xc3\xa0cter dels governants. Aquesta visi\xc3\xb3 \xc3\xa9s compartida en les teories de Plat\xc3\xb3, Arist\xc3\xb2til, Cicer\xc3\xb3 i Plutarc, qui examinaria els dissenys de govern des d\'un punt de vista legal i hist\xc3\xb2ric._NEWLINE_Amb el Renaixement, una s\xc3\xa8rie de fil\xc3\xb2sofs i pol\xc3\xadtics centrarien les seves cr\xc3\xadtiques sobre pr\xc3\xa0ctiques de monarques, els que els portaria a ser els primers a identificar els principis de disseny constitucional, els quals consideraven que seria probablement, en el moment en qu\xc3\xa8 es produ\xc3\xads, m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 i efectiu pel que fa a governan\xc3\xa7a. Aix\xc3\xb2 suposa el ressorgiment del concepte de dret de gents que ja s\'havia practicat a l\'antiga Roma i la seva aplicaci\xc3\xb3 a les relacions entre nacions, la regulaci\xc3\xb3 dels estats de guerra i agafar com a objectiu evitar els conflictes internacionals. Aix\xc3\xb2 entrava a posar en dubte l\'autoritat absoluta de monarques o altres formes autorit\xc3\xa0ries de govern, i posar remei a l\'ab\xc3\xbas d\'autoritat._NEWLINE_De mica en mica, les diferents aportacions que han anat fent els diferents autors han portat a una classificaci\xc3\xb3 de tres tipus de constitucions. La primera seria l\'anomenada constituci\xc3\xb3 de natura que n\'inclou tot del que s\'anomenava llei natural, la segona seria la constituci\xc3\xb3 de la societat, que engloba la tradici\xc3\xb3 oral i el que comunament s\'ent\xc3\xa9n com regles a favor de la societat formada per un contracte social previ al que estableixi un govern i que inclouria elements com la fabricaci\xc3\xb3 de decisions per convencions p\xc3\xbabliques anomenades per av\xc3\xads p\xc3\xbablic i dirigides per regles establertes de procediment. Aquest concepte seria semblant al que en dret jur\xc3\xaddic espanyol es coneix com el concepte de costum que n\'esdev\xc3\xa9 una font directe subsidi\xc3\xa0ria segons el que especifica el mateix codi civil, i finalment una constituci\xc3\xb3 de govern.\n_START_SECTION_\nConstitucions fa\xc3\xa7ana\n_START_PARAGRAPH_\nEl te\xc3\xb2ric pol\xc3\xadtic itali\xc3\xa0 Giovanni Sartori, va anotar a trav\xc3\xa9s de la seva obra, l\'exist\xc3\xa8ncia de constitucions nacionals que s\xc3\xb3n una fa\xc3\xa7ana per a fonts autorit\xc3\xa0ries de poder. Molts d\'ells, s\xc3\xb3n documents que expressen respecte per la declaraci\xc3\xb3 universal dels drets humans o estableix una magistratura independent o una separaci\xc3\xb3 de poders. La principal difer\xc3\xa8ncia en aquest cas \xc3\xa9s que aquests reconeixements constitucionals es poden ignorar quan el govern es veu amena\xc3\xa7at, o mai posar-se a pr\xc3\xa0ctica. Un exemple extrem era la Constituci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica que en paper donava suport a llibertat d\'assemblea i llibertat d\'expressi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tanmateix, els ciutadans que transgredien els l\xc3\xadmits establerts pel govern, eren empresonats r\xc3\xa0pidament. L\'exemple demostra que les proteccions i beneficis d\'una constituci\xc3\xb3 es proporcionen en el fons no mitjan\xc3\xa7ant els seus termes escrits sin\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de la defer\xc3\xa8ncia per part del govern i de la societat als seus principis.\n_START_SECTION_\nConstituci\xc3\xb3 Espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'estat espanyol l\'actual constituci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la m\xc3\xa0xima llei escrita de l\'ordenament jur\xc3\xaddic. En ella es regulen els deures i drets fonamentals dels ciutadans, la forma i estructura de l\'estat. La Constituci\xc3\xb3 Espanyola actual fou aprovada en el refer\xc3\xa8ndum del 6 de desembre de 1978 i \xc3\xa9s la novena que t\xc3\xa9 l\'estat. Una de les particularitats que t\xc3\xa9 la Constituci\xc3\xb3, \xc3\xa9s la difer\xc3\xa8ncia entre llei ordin\xc3\xa0ria i llei org\xc3\xa0nica, dotant aquesta \xc3\xbaltima de la capacitat per a regular mat\xc3\xa8ries que no poden ser regulades mitjan\xc3\xa7ant una llei ordin\xc3\xa0ria, establint-se una relaci\xc3\xb3 entre ambdues lleis una relaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xadndole material, resultant que no poden immiscir-se l\'una en els \xc3\xa0mbits d\'actuaci\xc3\xb3 de l\'altra. Aquesta idea ser\xc3\xa0 el punt de partida per a considerar quin tipus de llei haur\xc3\xa0 de ser la prevalent per a un cas determinat i no una suposada jerarquia entre ambd\xc3\xb3s tipus de llei. Com ha assenyalat el Tribunal Constitucional de forma reiterada, l\'atribuci\xc3\xb3 de rang de llei org\xc3\xa0nica a determinats preceptes d\'una llei no ha de dur-se m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels casos especialment determinats en l\'article 81 de la Constituci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8, segons reiterada doctrina d\'aquest Tribunal, constitu\xc3\xafx una excepci\xc3\xb3 al r\xc3\xa8gim general de les majories parlament\xc3\xa0ries, base del sistema democr\xc3\xa0tic, que nom\xc3\xa9s pot admetre\'s en els casos expressament prevists pel citat precepte constitucional. Existeix, tamb\xc3\xa9, una difer\xc3\xa8ncia entre ambdues en el seu tr\xc3\xa0mit parlamentari, ja que les lleis org\xc3\xa0niques han de ser aprovades per majoria absoluta del Congr\xc3\xa9s dels Diputats, mentre que les ordin\xc3\xa0ries per majoria simple._NEWLINE_A Catalunya, Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 o les Illes Balears el document jur\xc3\xaddic m\xc3\xa9s semblant a una constituci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n els seus estatuts d\'autonomia. Aquests documents jur\xc3\xaddics s\xc3\xb3n norma b\xc3\xa0sica d\'una comunitat aut\xc3\xb2noma espanyola, reconeguda per la Constituci\xc3\xb3 espanyola de 1978 en el seu article 147. Als estatuts s\'hi recull el nom de la comunitat, la seva delimitaci\xc3\xb3 territorial, els noms i les seus dels \xc3\xb2rgans auton\xc3\xb2mics, les compet\xc3\xa8ncies que s\'hi assumeixen i les lleng\xc3\xbces oficials d\'aquell territori. Val a dir, que els estatuts tenen rang de llei org\xc3\xa0nica, pel que es troben sotmesos a la Constituci\xc3\xb3.'