b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de San Pedro\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser manada construir pels Caballeros de la Flor y Nata de Ciudad Rea (Velarde, C\xc3\xa9spedes i Trevi\xc3\xb1o) en la segona meitat del segle XIV. Originalment  aquest temple va estar dedicat tant a Sant Pere com a Sant Pau i no va acabar sent constru\xc3\xafda segons els pl\xc3\xa0nols originals en anar realitzant afegits en els estils art\xc3\xadstics que se succe\xc3\xafen, a m\xc3\xa9s de pels problemes que van ser sorgint en la seva construcci\xc3\xb3, la qual cosa la va obligar a tenir aquest aspecte de fortalesa amb una baixa altura en la seva nau central respecte a les laterals i aquests gruixuts contraforts en el costat nord. Va ser finalitzada durant el segle XV i al costat de l'esgl\xc3\xa9sia de Santiago i la de Santa Mar\xc3\xada, actual catedral, va formar en temps de la concessi\xc3\xb3 del t\xc3\xadtol de Ciutat a la vila (1420), el triangle religi\xc3\xb3s de la ciutat, actuant cada esgl\xc3\xa9sia com a nucli de cada barri._NEWLINE_Segons Ram\xc3\xadrez de Arellano, la parr\xc3\xb2quia va contractar en 1615 a l'arquitecte de Ciudad Real la construcci\xc3\xb3 d'un cor als peus de l'esgl\xc3\xa9sia, lloc on tamb\xc3\xa9 es trobava, en 1765, a l'altar de La nostra Senyora de la Guia, d'estil xurrigueresc amb la imatge d'aquesta verge sobre una cadira de plata i d'esquena a l'altar major. En 1755 es va produir el terratr\xc3\xa8mol de Lisboa que va provocar la destrucci\xc3\xb3 del sostre i l'incitament d'una de les columnes interiors._NEWLINE_Durant la Guerra Civil Espanyola una mil\xc3\xadcia anarquista del Batall\xc3\xb3 Torres de Valdepe\xc3\xb1as, va dur a terme diverses accions anticlericals com la destrucci\xc3\xb3 de part del patrimoni art\xc3\xadstic del temple, com a imatges religioses, parts del cor, del cadirat i de l'altar i el retaule d'alabastre de la Verge de Loreto de la Capella d'Alonso de Coca. Aquesta mil\xc3\xadcia va usar el temple com a garatge de tancs i la torre va ser armada amb metralletes, en ser un dels punts m\xc3\xa9s alts de la ciutat en aquell moment._NEWLINE_Des de 1948 fins a 1989, la parr\xc3\xb2quia va ser regentada pels Pares Claretians.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLa planta de l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s basilical i de tres naus separades per pilars fasciculats amb vuit columnes adossades. Les naus estan compartimentades en quatre trams, sent el m\xc3\xa9s gran el m\xc3\xa9s proper a l'absis i m\xc3\xa9s petit el m\xc3\xa9s proper als peus i d'una grand\xc3\xa0ria mitjana els dues centrals. La nau central \xc3\xa9s una mica m\xc3\xa9s ampla i una mica m\xc3\xa9s alta. L'esgl\xc3\xa9sia, malgrat la seva robustesa, \xc3\xa9s clar exemple dels dictats del g\xc3\xb2tic, buscant uns interiors oberts i lluminosos. Les voltes de les naus s\xc3\xb3n d'aresta i la volta central corresponent al creuer \xc3\xa9s de tercelet, sent per tant la de major bellesa. La cap\xc3\xa7alera \xc3\xa9s d'un sol absis poligonal de set petits costats i cobert amb volta nervada de plements. Compta amb finestres geminades ogivals en les cinc obertures centrals. Segons se succe\xc3\xafen els anys les naus van ser guanyant capelles, fins a un total de tres. Dos d'elles a banda i banda de l'absis i la de major grand\xc3\xa0ria i import\xc3\xa0ncia es construeix en el costat sud._NEWLINE_La senzilla torre, que est\xc3\xa0 integrada a l'esgl\xc3\xa9sia perqu\xc3\xa8 est\xc3\xa0 adossada al mur, irromp pel costat sud-oest de la planta. Compta amb una base d'un metre d'al\xc3\xa7ada i dos grans cossos d'igual altura per\xc3\xb2 sent el primer una mica m\xc3\xa9s gruixut que el segon, que \xc3\xa9s el que t\xc3\xa9 dues obertures a cada costat i on es situen les campanes. Finalment compta amb un tercer cos de petita grand\xc3\xa0ria i amb decoraci\xc3\xb3 d'escuts her\xc3\xa0ldics. El capitell de pissarra i estil neog\xc3\xb2tic va ser constru\xc3\xaft al segle XVIII i compta amb dos rellotges d'agulla, quatre petites finestres d'arc g\xc3\xb2tic amb l'escut del Vatic\xc3\xa0 sobre ells i una petita campana amb sostrada que remata la torre.\n_START_SECTION_\nPortades\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia compta amb tres portades:\n_START_SECTION_\nPorta del Perd\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nLa Porta del Perd\xc3\xb3n \xc3\xa9s aix\xc3\xad anomenada a causa que des de 1302 es va situar enfront d'ella la pres\xc3\xb3 de la Santa Germanor. Aquesta portada de reminisc\xc3\xa8ncies rom\xc3\xa0niques i decoraci\xc3\xb3 arcaica pot ser tamb\xc3\xa9 considerada com a g\xc3\xb2tica. Probablement an\xc3\xa9s en un inici l'entrada principal al temple. Consta de tres carrers separats per dos marcats contraforts i amb els arcs d'entrada al carrer central, marcant aix\xc3\xad les tres naus. Una motllura de baquet\xc3\xb3 divideix el carrer central en dos cossos, havent-hi en el superior una rosassa de traceria calada de clara ascend\xc3\xa8ncia mud\xc3\xa8jar i el tema de la qual, segons Elena Sainz Maga\xc3\xb1a, \xc3\xa9s el de la roda girat\xc3\xb2ria i el moviment continu, \xc3\xa9s a dir, la llum com a divinitat. En el cos inferior un arc lleugerament apuntat est\xc3\xa0 emmarcat per dos columnetes adossades. Aquesta arc est\xc3\xa0 decorat en puntes de diamant i sobre aquest s'expliquen fins a quatre arquivoltes baquetonades adornades amb rosetes que es perllonguen en els brancals. L'\xc3\xbaltima arquivolta compta amb abundant i arcaica decoraci\xc3\xb3 vegetal i en la clau una creu de pedra adossada al mur. Un capitell corregut amb decoraci\xc3\xb3 vegetal es perllonga fins a una motllura rectangular decorada fins als contraforts que despr\xc3\xa9s es perllonga pels carrers laterals de la portada. A banda i banda de l'arc hi ha cartel\xc2\xb7les, els quals van poder servir per albergar les escultures de Sant Pere i Sant Pau.\n_START_SECTION_\nPorta de la Ombr\xc3\xada\n_START_PARAGRAPH_\nLa Porta de la Ombr\xc3\xada, al costat nord, es creu que va poder tenir un desenvolupament lateral molt semblant al de la porta del Perd\xc3\xb3, per\xc3\xb2 els dos grans contraforts que l'emmarquen impedeix comprovar-ho. L'arc, una mica m\xc3\xa9s apuntat que l'anterior i de car\xc3\xa0cter ar\xc3\xa0bic en estar polilobulat, est\xc3\xa0 a m\xc3\xa9s decorat amb petites rosetes. Sobre ell hi ha tres arquivoltes baquetonades i una altra exterior d'id\xc3\xa8ntica decoraci\xc3\xb3 que el seu corresponent en la porta del Perd\xc3\xb3. Igualment, el capitell corregut amb decoraci\xc3\xb3 vegetal de ra\xc3\xafms i fulles i els brancals amb mitjanes columnetes s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 molt semblants a les d'aquesta porta. Sobre l'arc es troba una petita rosassa descentrada de l'eix de l'arc i de traceria diversa, compost d'un cercle central que al seu torn est\xc3\xa0 envoltat d'altres vuit semicercles. Aquesta rosassa va ser constru\xc3\xafda posteriorment per il\xc2\xb7luminar el desaparegut cor.\n_START_SECTION_\nPorta del Sola\n_START_PARAGRAPH_\nLa Porta del Sol \xc3\xa9s en comparaci\xc3\xb3 de les anteriors la m\xc3\xa9s senzilla i probablement la m\xc3\xa9s antiga, perqu\xc3\xa8 malgrat tenir l'arc m\xc3\xa9s apuntat i per aix\xc3\xb2 semblar la m\xc3\xa9s g\xc3\xb2tica de les tres, la seva estructura t\xc3\xa9 reminisc\xc3\xa8ncies rom\xc3\xa0niques. L'arc apuntat abocinat posseeix un capitell corregut sense decoraci\xc3\xb3 i mitjanes columnetes en els brancals. Sobre la porta i en l'eix de l'arc hi ha una finestra geminada rematada en tetral\xc3\xb2bul i que probablement en el seu moment comptaria amb una bella vidriera. Les portes de fusta posseeixen un ric clautejat i un parell d'escuts her\xc3\xa0ldics en la part superior. A la fi del Segle XVIII es va construir enfront de la portada un porxo que va ser retirat posteriorment. Actualment \xc3\xa9s l'entrada principal al temple.\n_START_SECTION_\nCapelles\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha un total de tres capelles, dues d'elles a cada costat de l'absis i l'altra, la dels Coca, en la nau sud.\n_START_SECTION_\nCapella de los Coca\n_START_PARAGRAPH_\nLa Capella dels Coca alberga el sepulcre jacent del Xantre de C\xc3\xb2ria i Confessor d'Isabel I de Castella, Fernando de Coca, obra hisp\xc3\xa0 flamenca del segle XV amb clara semblan\xc3\xa7a amb el Doncel, juntament amb els sepulcres en el s\xc3\xb2l dels seus pares i un retaule d'alabastre de la Verge de Loreto.\n_START_SECTION_\nCapella dels Veras\n_START_PARAGRAPH_\nLa Capella de los Veras va ser fundada per la fam\xc3\xadlia dels Veras a principis del segle XV i dedicada al Sant\xc3\xadssim Crist de l'Oraci\xc3\xb3 i a la Verge de Guadalupe. Des de 1827 fins a l'\xc3\xbaltima restauraci\xc3\xb3 del presbiteri rebia culte en aquesta capella el Sant\xc3\xadssim Crist del Perd\xc3\xb3 i de les Aig\xc3\xbces, que avui es troba en l'altar major. Actualment aqu\xc3\xad es troben les imatges de l'Immaculat Cor de Mar\xc3\xada i de Sant Antoni Maria Claret. La capella explica en el seu interior amb arcs g\xc3\xb2tics flamigers en les voltes. En 1650 la capella va passar a ser propietat de l'esgl\xc3\xa9sia.\n_START_SECTION_\nCapella del Nazareno (antiga capella de San Juan Bautista\n_START_PARAGRAPH_\nLa Capella del Nazareno (antiga capella de San Juan Bautista ) va ser manada construir per ordre de Juana Monzolo Trevi\xc3\xb1o de Loaisa en temps dels Reis Cat\xc3\xb2lics com es pot observar en la bella reixa isabelina del segle XVI que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a la capella i que compta amb l'escut dels RR.CC. en la part superior. En l'exterior, la capella mostra dos escuts blasonats, encara que actualment es troben molt deteriorats. A l'interior trobem arcs g\xc3\xb2tics flam\xc3\xadgers i volta estavellada, caracter\xc3\xadstiques d'un g\xc3\xb2tic m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7at. La portada est\xc3\xa0 adornada amb florons, figures dantesques, car\xc3\xa0tules, etc. En el brancal dret de l'arc d'entrada a la capella es troba la imatge de Sant al qual se li va dedicar la capella origin\xc3\xa0riament. Des del segle XIX es venera en el seu interior a Jes\xc3\xbas de Natzaret (Antonio Illanes Rodr\xc3\xadguez, 1940), que va pert\xc3\xa0nyer a l'antic convent de Santo Domingo i una altra de la Sant\xc3\xadssima Verge de la Miseric\xc3\xb2rdia (Juan Ventura, 1989). En el retaule de Jes\xc3\xbas Natzar\xc3\xa8 es veneren a m\xc3\xa9s les imatges de Sant Blas, Santa Rita i Santa Teresita del Nen Jes\xc3\xbas. En la capella rep culte tamb\xc3\xa9 Santa Gema Galgani i La nostra Senyora de F\xc3\xa0tima."