b"\n_START_ARTICLE_\nEgiptologia\n_START_PARAGRAPH_\nL'egiptologia \xc3\xa9s la ci\xc3\xa8ncia i l'estudi multidisciplinari de l'Antic Egipte i de la seva civilitzaci\xc3\xb3: des del punt de vista arqueol\xc3\xb2gic s'excaven, s'analitzen i s'estudien les restes de la civilitzaci\xc3\xb3 fara\xc3\xb2nica, des del museol\xc3\xb2gic es conserven i s'exposen aquestes restes, des de l'hist\xc3\xb2ric s'investiga el desenvolupament pol\xc3\xadtic, social, econ\xc3\xb2mic, art\xc3\xadstic, ... d'aquesta cultura i de les seves relacions internacionals, sobretot arran dels descobriments arqueol\xc3\xb2gics i des de la Filologia i la Ling\xc3\xbc\xc3\xadstica s'investiga l'idioma i l'escriptura jerogl\xc3\xadfica. L'Egipte fara\xc3\xb2nic tamb\xc3\xa9 s'investiga des d'altres camps, com el militar, l'antropol\xc3\xb2gic i el cient\xc3\xadfic i t\xc3\xa8cnic o tecnol\xc3\xb2gic. Qui s'especialitza en aquest estudi s'anomena egipt\xc3\xb2leg._NEWLINE_L'egiptologia estudia la cultura eg\xc3\xadpcia antiga (llengua, literatura, religi\xc3\xb3, art, economia, filosofia, ...) aproximadament des del cinqu\xc3\xa8 mil\xc2\xb7lenni aC fins al final de l'\xc3\xa8poca dels romans al segle\xc2\xa0iv dC. _NEWLINE_Es considera que la moderna egiptologia, oposada a l'antiga curiositat per la terra d'Egipte, s'inicia com a ci\xc3\xa8ncia l'any 1822, quan Jean-Fran\xc3\xa7ois Champollion anuncia la descodificaci\xc3\xb3 del sistema dels jerogl\xc3\xadfics egipcis i les primeres traduccions de paraules aut\xc3\xb2ctones (no gregues) per primera vegada, basant-se en l'estudi de diversos textos egipcis, entre els quals destaca el de la Pedra de Rosetta (escrit en tres escriptures i dos idiomes diferents)._NEWLINE_A l'Antic Egipte trobem mostres d'un sistema pol\xc3\xadtic, econ\xc3\xb2mic i social for\xc3\xa7a similar als del m\xc3\xb3n actual: van existir les vagues, el frau fiscal, la corrupci\xc3\xb3 administrativa, els impostos, les relacions internacionals complexes (amb guerres, tractats de pau, diplom\xc3\xa0cia i diversos tipus d'aliances), etc. Tamb\xc3\xa9 trobem mostres d'una gran sofisticaci\xc3\xb3 tecnol\xc3\xb2gica en l'urbanisme i en l'arquitectura civil, en la religiosa i en la militar, aix\xc3\xad com en la medicina, en l'astronomia, en els cosm\xc3\xa8tics i en la literatura i l'escriptura, entre d'altres.\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nA Europa, des d'inicis del segle XIX, es coneixia molt poc d'Egipte, i menys encara del seu passat hist\xc3\xb2ric, ja que es considerava una prov\xc3\xadncia otomana m\xc3\xa9s. L'\xc3\xbanica cosa que coneixien era el que varen escriure els cl\xc3\xa0ssics grecs i romans, o b\xc3\xa9 els escassos viatgers que hi van passar durant la baixa edat mitjana o el Renaixement. Egipte era, per molts, res m\xc3\xa9s que una ruta alternativa que havien escollit els croats per arribar a Jerusalem._NEWLINE_Vanseleb fou enviat per Jean-Baptiste Colbert, l'any 1672, per tal d'obtenir manuscrits i medalles antigues, i va visitar el convent copte de Sant Antoni, amb la qual cosa es convert\xc3\xad en el primer viatger que va descriure les runes d'Antin\xc3\xb2upolis, la ciutat romana erigida en temps d'Adri\xc3\xa0._NEWLINE_Egipte va ser visitat i descrit per altres viatgers europeus com Richard Pococke, per\xc3\xb2 la primera exploraci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica es va portar a la fi cap a finals del segle XVIII i va ser realitzada per un grup d'estudiosos francesos que havien acompanyat l'expedici\xc3\xb3 militar de Napole\xc3\xb3 a Egipte. Els seus treballs es van publicar en una obra feta en 24 volums, la Description de l'Egypt, realitzada entre 1809 i 1822. Les col\xc2\xb7leccions recollides pels francesos es mostren avui en dia en el Museu del Louvre, tot i que moltes peces varen passar a mans brit\xc3\xa0niques, com ara la famosa Pedra de Rosetta, quan Alexandria fou presa per l'ex\xc3\xa8rcit angl\xc3\xa8s._NEWLINE_Bernardo Drovetti, Giovanni Belzoni, Henry Salt i altres exploradors van recol\xc2\xb7lectar antiguitats per a rics col\xc2\xb7leccionistes privats i per als grans museus europeus i nord-americans._NEWLINE_A inicis del segle XX va sorgir la ci\xc3\xa8ncia de les antiguitats eg\xc3\xadpcies, puix abans els jerogl\xc3\xadfics gravats en els murs dels temples romanien indesxifrables, aix\xc3\xad com els textos en escriptura hier\xc3\xa0tica i dem\xc3\xb2tica dels papirs. Hi va haver un gran avan\xc3\xa7 a finals del segle XIX i principis del segle XX gr\xc3\xa0cies a la gran aportaci\xc3\xb3 de Jean-Fran\xc3\xa7ois Champollion, el qual va aconseguir desxifrar els jerogl\xc3\xadfics._NEWLINE_William Flinders Petrie va introduir i desenvolupar noves t\xc3\xa8cniques d'excavaci\xc3\xb3 i d'estudis de camp molt meticulosos. Defensava que s'havia d'apuntar i preservar la quantitat m\xc3\xa9s gran de proves, m\xc3\xa9s que no pas recuperar objectes i antiguitats de gran valor econ\xc3\xb2mic, una pr\xc3\xa0ctica arqueol\xc3\xb2gica molt generalitzada llavors i tamb\xc3\xa9 actualment._NEWLINE_Estava de moda dins de l'egiptologia de la primera meitat del segle XX el concepte que un poble estranger havia entrat a la vall del Nil, cap al 3400 aC, civilitzant als natius i imposant-los una organitzaci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ada._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un estancament relatiu, de 1950 a 1970, hi va haver un canvi en l'enfocament d'aquesta mat\xc3\xa8ria amb les aportacions d'especialistes en antropologia, sociologia i estad\xc3\xadstica, que van permetre una valoraci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s rigorosa i ajustada de les evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques, essencialment en l'estudi del per\xc3\xadode predin\xc3\xa0stic d'Egipte, impulsant un major coneixement de la civilitzaci\xc3\xb3 eg\xc3\xadpcia.\n_START_SECTION_\nEgiptologia catalana\n_START_PARAGRAPH_\nL'egiptologia catalana t\xc3\xa9 com a precursor el polifac\xc3\xa8tic Eduard Toda i G\xc3\xbcell, amb la seva campanya arqueol\xc3\xb2gica durant un viatge a Egipte i N\xc3\xbabia (1885-1886) i els dos reports conseg\xc3\xbcents: Sesostris (Madrid, 1886) i Son Not\xc3\xa9m en Tebas: inventario y textos de un sepulcro egipcio de la XX Dinastia (Madrid, 1886). _NEWLINE_Emper\xc3\xb2, durant el segle posterior els Pa\xc3\xafsos Catalans no tingueren ocasi\xc3\xb3 ni mitjans de desenvolupar estudis egiptol\xc3\xb2gics pr\xc3\xb2piament dits, tot i que la comunitat cient\xc3\xadfica catalana procur\xc3\xa0 estar al dia de l'evoluci\xc3\xb3 internacional de la disciplina. Aix\xc3\xad, anaren traduint-se llibres sobre egiptologia (tamb\xc3\xa9 en catal\xc3\xa0); m\xc3\xbaltiples museus d'especialitat variada (Perpiny\xc3\xa0, diversos de Barcelona, el de Montserrat, el Darder de Banyoles, de diversos municipis valencians, col\xc2\xb7leccions de Mallorca i de Menorca) acolliren elements egipcis, des de m\xc3\xb2mies fins a teixits coptes, passant per papirs, escultures i uixebtis; etc. Entre els estudiosos, a t\xc3\xadtol d'exemple, s'interessaren pels teixits coptes Josep Pasc\xc3\xb3 i Ramon Roca i Puig. Entre els impulsors de la moderna egiptologia catalana cal destacar Lloren\xc3\xa7 Baqu\xc3\xa9s i Estap\xc3\xa9 (1935-1980), molt actiu al Principat i a les Illes, traspassat prematurament.  _NEWLINE_L'egiptologia catalana engega una certa activaci\xc3\xb3 en la d\xc3\xa8cada de 1980, en qu\xc3\xa8 universitats com la de Barcelona comencen a implicar-se en projectes espec\xc3\xadficament egiptol\xc3\xb2gics, i en qu\xc3\xa8 comencen a sorgir entitats de car\xc3\xa0cter privat consagrades espec\xc3\xadficament a l'egiptologia. Cal destacar-hi la Fundaci\xc3\xb3 Arqueol\xc3\xb2gica Clos (1992), amb el Museu Egipci de Barcelona (1994); la Societat Catalana d'Egiptologia (1988), associaci\xc3\xb3 cultural privada; i, de naixen\xc3\xa7a m\xc3\xa9s recent, l'Institut Valenci\xc3\xa0 d'Egiptologia (2003), societat sense \xc3\xa0nim de lucre. A banda de l'emblem\xc3\xa0tic museu, tant la fundaci\xc3\xb3-museu Clos com la SCE realitzen excavacions sobre el terreny (Oxirrinc, etc.); publiquen i venen llibres i revistes (principalment en catal\xc3\xa0, franc\xc3\xa8s i espanyol); mantenen biblioteques especialitzades (Biblioteca d'Egiptologia de la SCE, Biblioteca de la Fundaci\xc3\xb3 Arqueol\xc3\xb2gica Clos); fan cursos d'especialitzaci\xc3\xb3 i cursets divulgatius; etc. L'IVE celebra jornades anuals, aix\xc3\xad com seminaris i cursos, mant\xc3\xa9 una biblioteca especialitzada i projecta dedicar-se a la recerca de camp. _NEWLINE_A Catalunya Nord els estudis egiptol\xc3\xb2gics estan subsumits en el sistema de la potent egiptologia francesa; hi existeix l'activa associaci\xc3\xb3 Les amis de l'\xc3\x89gyte ancienne, a Sant Esteve del Monestir. A l'altra banda de l'Albera, encara avui la planificaci\xc3\xb3 del sistema universitari espanyol no preveu estudis espec\xc3\xadfics d'egiptologia, amb qu\xc3\xa8 continua la t\xc3\xb2nica tradicional de fer-hi especialitzacions en el marc general de l'arqueologia o de l'estudi de lleng\xc3\xbces mortes; aix\xc3\xad, algunes universitats p\xc3\xbabliques, com la UAB, ofereixen m\xc3\xa0sters en egiptologia. La fundaci\xc3\xb3 Clos cre\xc3\xa0 l'any 2000 l'Escola d'Egiptologia, de titularitat privada; \xc3\xa9s el primer centre d'ensenyament superior consagrat a l'egiptologia existent als Pa\xc3\xafsos Catalans i a l'Estat espanyol."