b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x80ptera\n_START_SECTION_\nTopografia\n_START_PARAGRAPH_\nFou constru\xc3\xafda sobre l\'actual pujol de Paliokastro, a una altitud de 230 m. El seu empla\xc3\xa7ament estrat\xc3\xa8gic \xc3\xa9s remarcable: domina tota la badia de Suda al nord, La seua privilegiada situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica n\'afavor\xc3\xad el  desenvolupament, sobretot al s. IV\xc2\xa0ae. A m\xc3\xa9s, els seus dos ports, C\xc3\xadsam (actual Kalives) i Minoa (actual Marathi), per la seua situaci\xc3\xb3 a l\'entrada de la badia, li asseguraven el control del comer\xc3\xa7 de la zona. _NEWLINE_Segons Claudi Ptolemeu, el seu territori abastaria el de Cid\xc3\xb2nia, a l\'oest, i el de Lappa (actual Argiroupoli), al sud. Tamb\xc3\xa9 esmenta que s\'estenia a l\'est fins al cap Dr\xc3\xa1pano. El riu Pictos (actual Koiliaris), que naix a Lefka Ori, travessa les planes del sud i de l\'est del pujol de la ciutat i desemboca a Kalives, contribu\xc3\xad a la fertilitat de les planes de les actuals ciutats de Stilos i Armeni. Tant en aquestes planes com en llocs m\xc3\xa9s elevats es trobaren restes de finques agr\xc3\xadcoles i part de la xarxa vi\xc3\xa0ria que connectava \xc3\x81ptera amb les ciutats ve\xc3\xafnes. Un mil\xc2\xb7liari indica la dist\xc3\xa0ncia entre \xc3\x81ptera i C\xc3\xadsam en el cam\xc3\xad que condueix a Lappa; s\'hi esmenta l\'emperador rom\xc3\xa0 Traj\xc3\xa0 i dataria del 99 al 100._NEWLINE_Les muralles de la ciutat, amb 3.480 m de per\xc3\xadmetre, envolten la part plana del pujol i la seua \xc3\xa0rea interior mai fou completament urbanitzada.\n_START_SECTION_\nDes dels or\xc3\xadgens fins al per\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x81ptera est\xc3\xa0 documentada des del per\xc3\xadode mic\xc3\xa8nic en tauletes de lineal B amb la forma a-pa-ta-wa. Ja que en el lloc on despr\xc3\xa9s se situ\xc3\xa0 \xc3\x81ptera en temps hist\xc3\xb2rics s\'han trobat escasses restes anteriors al per\xc3\xadode geom\xc3\xa8tric tard\xc3\xa0, s\'ha suggerit que l\'\xc3\x81ptera prehist\xc3\xb2rica ha d\'identificar-se amb les restes trobades al pujol d\'Azoires de Stilos._NEWLINE_Al s. IX\xc2\xa0ae, es donaren a Creta condicions favorables per al desenvolupament de les ciutats, com va ser el cas d\'Eleutherna, Lappa, Lictos, Cid\xc3\xb2nia i \xc3\x81ptera. Aquesta \xc3\xbaltima hauria estat constru\xc3\xafda al lloc de Megala Jorafia durant l\'anomenat per\xc3\xadode geom\xc3\xa8tric, al s. VIII\xc2\xa0ae, segons les excavacions efectuades en la necr\xc3\xb2poli de la ciutat. A la zona hi havia mines que foren explotades des del per\xc3\xadode minoic. A Meskl\xc3\xa1, l\'antiga Ceraia en grec: \xce\x9a\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, situada a tres o quatre hores de marxa d\'\xc3\x81ptera, s\'extreia ferro i coure. Per\xc3\xb2 \xc3\x81ptera era coneguda sobretot pels d\xc3\xa0ctils dels ideans, que segons la llegenda descobriren el foc, el coure i el ferro i l\'art de treballar aquests metalls a la regi\xc3\xb3 dels apterans. Els d\xc3\xa0ctils vivien prop de la muntanya Berecint. En aquesta zona, el 2011 el municipi de Mal\xc3\xa1xa, situat a uns 10\xc2\xa0km per carretera a l\'oest d\'\xc3\x81ptera, tenia una de les mines m\xc3\xa9s antigues d\'Europa._NEWLINE_El que se sap de la ciutat prov\xc3\xa9 sobretot de les excavacions, perqu\xc3\xa8 n\'hi ha poques refer\xc3\xa8ncies escrites. Paus\xc3\xa0nias, per\xc3\xb2, relata que l\'any 668\xc2\xa0ae, els arquers d\'\xc3\x81ptera participaren en la Segona Guerra mess\xc3\xa8nica al costat d\'Esparta. Al s. V\xc2\xa0ae, com el conjunt de les ciutats cretenques, \xc3\x81ptera no va participar en les guerres m\xc3\xa8diques, malgrat no haver trencat relacions comercials amb Atenes, com palesa la cer\xc3\xa0mica importada trobada en les excavacions que daten d\'aquest per\xc3\xadode._NEWLINE_Com moltes ciutats de Creta, la ciutat prosper\xc3\xa0 al s. IV\xc2\xa0ae: inclo\xc3\xafa vuit llogarets en els ravals, situats als peus del pujol, a la vall del Stilos. C\xc3\xa8lebre per l\'habilitat dels seus arquers, \xc3\x81ptera proporcion\xc3\xa0 mercenaris a alguns conflictes fora de Creta que hi aportaren riquesa. Tamb\xc3\xa9 hi hagu\xc3\xa9 mercenaris d\'\xc3\x81ptera entre els nombrosos pirates de la Mar Egea. L\'argent d\'Egipte i de Cirenaica permetia a la ciutat encunyar la seua moneda i refor\xc3\xa7ar aix\xc3\xad la seua independ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica. La major part d\'aquestes monedes \xe2\x80\x94se\'n coneixen 76 tipus diferents\xe2\x80\x94 representen la dea \xc3\x80rtemis en l\'anvers amb la llegenda APTARAION o APTERAION i Pteras al revers. Altres monedes tenien els retrats de Zeus, Apol\xc2\xb7lo o Hera en l\'anvers, i una torxa, una abella o un arc en el revers. Els arque\xc3\xb2legs creuen que la poblaci\xc3\xb3 de la ciutat en aquest per\xc3\xadode era de 20.000 habitants, dels quals una cinquena part eren homes lliures i la resta esclaus. Moltes persones lliures eren comerciants, propiet\xc3\xa0ries de terra o armadors._NEWLINE_\xc3\x81ptera torn\xc3\xa0 al b\xc3\xa0ndol espart\xc3\xa0 contra els macedonis en la Guerra de Crem\xc3\xb2nides al 267\xe2\x80\x93266\xc2\xa0ae. Els conflictes interns pels quals pass\xc3\xa0 Creta al s. III\xc2\xa0ae, sobretot entre Cnossos i Gortina, feren que \xc3\x81ptera s\'aliara quasi sempre amb Cnossos. Despr\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 de Licte per Cnossos, durant la Guerra de Licte, al 220\xc2\xa0ae, els aliats de Cnossos (Cid\xc3\xb2nia, Eleuterna i \xc3\x81ptera) foren assetjats pels aliats de Gortina (Lappa i Polirr\xc3\xa8nia), i per l\'ex\xc3\xa8rcit de Filip V de Maced\xc3\xb2nia. \xc3\x81ptera acab\xc3\xa0 unint-se a Gortina, que llavors era la principal ciutat de Creta._NEWLINE_La intensa activitat d\'\xc3\x81ptera en pol\xc3\xadtica exterior es veu confirmada en les inscripcions sobre aliances i nomenament de c\xc3\xb2nsols que la representaren en moltes ciutats, com Cnossos, Ier\xc3\xa0petra i Malia, i tamb\xc3\xa9 al Pelopon\xc3\xa8s, a l\'Egeu, \xc3\x80sia Menor i a l\'Adri\xc3\xa0tic. \xc3\x81ptera es trobava entre les trenta ciutats que s\'aliaren amb el rei de P\xc3\xa8rgam \xc3\x88umenes II al 183\xc2\xa0ae. La ciutat  homenatj\xc3\xa0 a \xc3\x80tal II de P\xc3\xa8rgam erigint-li una est\xc3\xa0tua de bronze amb la seua ef\xc3\xadgie.\n_START_SECTION_\nCultes religiosos\n_START_PARAGRAPH_\nEls vestigis de culte m\xc3\xa9s antics descoberts daten del s. VIII\xc2\xa0ae i del temple atribu\xc3\xaft al culte a \xc3\x80rtemis i Apol\xc2\xb7lo. Aquest temple, descobert al 1942, data possiblement del s. V\xc2\xa0ae. La de\xc3\xaftat principal d\'\xc3\x81ptera era \xc3\x80rtemis. A m\xc3\xa9s d\'aquest temple, el retrat de la dea s\'ha trobat en dos tipus de monedes d\'argent del s. IV\xc2\xa0ae. Se sap per una inscripci\xc3\xb3 que als s. III i II\xc2\xa0ae se celebraven curses en el seu honor en el mes de Dictina, una forma arcaica del nom d\'\xc3\x80rtemis a Creta. Hi ha tamb\xc3\xa9 un esment a un santuari d\'\xc3\x80rtemis en una altra inscripci\xc3\xb3 sobre una alian\xc3\xa7a amb la ciutat j\xc3\xb2nica de Teos, a \xc3\x80sia Menor. Una altra inscripci\xc3\xb3 votiva del 170\xc2\xa0ae es refereix a \xc3\x80rtemis amb el nom d\'Ilitia, la dea del naixement. Hi hagu\xc3\xa9 altres d\xc3\xa9us i dees adorats a \xc3\x81ptera. Els investigadors alemanys hi descobriren un temple dedicat a Dion\xc3\xads i monedes amb els retrats d\'Hermes, Zeus i Hestia o Hera.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode rom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la conquesta de Creta per Quint Cecili Metel (67\xe2\x80\x9363 ae), \xc3\x81ptera s\'hi rend\xc3\xad sense combatre, com Cid\xc3\xb2nia. Els romans li imposaren tributs poc elevats. El declivi d\'\xc3\x81ptera havia comen\xc3\xa7at abans de la invasi\xc3\xb3 romana, doncs s\'havia tornat depenent de Cid\xc3\xb2nia. El fet que s\'hi utilitzessin monedes de Cid\xc3\xb2nia, fa pensar que \xc3\x80ptera va quedar sota l\'autoritat administrativa de la ciutat ve\xc3\xafna. Per les excavacions se sap que tingu\xc3\xa9 un nou impuls als segles I i II: s\'hi constru\xc3\xafren importants infraestructures; les imponents cisternes que la prove\xc3\xafen d\'aigua indicaven que la poblaci\xc3\xb3 era nombrosa. Encara que havia perdut import\xc3\xa0ncia pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica, la ciutat va veure augmentada la seva producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la pol\xc3\xadtica romana._NEWLINE_Les excavacions mostren que en per\xc3\xadode rom\xc3\xa0 s\'hi continu\xc3\xa0 adorant diversos d\xc3\xa9us i s\'hi adoptaren nous cultes. Stylianos Alexiou, al 1958, hi descobr\xc3\xad un petit temple del s. I dedicat a Dem\xc3\xa8ter i Pers\xc3\xa8fone. El culte de Dion\xc3\xads sembla que hi tingu\xc3\xa9 continu\xc3\xaftat, doncs s\'hi ha trobat una est\xc3\xa0tua del d\xc3\xa9u d\'\xc3\xa8poca romana. En  l\'anomenada vil\xc2\xb7la del Peristil s\'hi trobaren est\xc3\xa0tues d\'Afrodita i Hermes. A la necr\xc3\xb2poli es trobaren proves del culte a la dea eg\xc3\xadpcia Isis. Aquest \xc3\xbaltim culte s\'hi  desenvolup\xc3\xa0 durant el per\xc3\xadode rom\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nDeclivi i destrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del s. III, \xc3\x81ptera comen\xc3\xa7a a declinar, alhora que les ciutats properes com C\xc3\xadsam i Cid\xc3\xb2nia prosperaven. La decad\xc3\xa8ncia s\'accentu\xc3\xa0 amb el terratr\xc3\xa8mol del 365, que arras\xc3\xa0 algunes ciutats de Creta, de la costa mediterr\xc3\xa0nia del nord-est d\'\xc3\x80frica, i caus\xc3\xa0 grans estralls i milers de morts a Alexandria. Continu\xc3\xa0 habitada, com testimonia el ge\xc3\xb2graf bizant\xc3\xad del s. VI Hierocles. Alguns bisbes del per\xc3\xadode bizant\xc3\xad nasqueren a \xc3\x81ptera. S\'hi van trobar  fonaments d\'una esgl\xc3\xa9sia cristiana del s. VII o VIII, amb tombes al terra. Un segon sisme produ\xc3\xaft al s. VII,. i el saqueig per pirates sarra\xc3\xafns l\'any 823 marcaren l\'aband\xc3\xb3 de la ciutat pels seus \xc3\xbaltims habitants. _NEWLINE_El s. XII es fund\xc3\xa0 al centre de la ciutat un monestir dedicat a sant Joan de Patmos, el primer esment del qual \xc3\xa9s de 1182. El cenobi era propietat del monestir de Sant Joan el Te\xc3\xb2leg. Al lloc de l\'antiga ciutat els venecians constru\xc3\xafren una fortalesa, comuna i localment coneguda amb els noms de Paleocastro (o Paliocastro) o Koules. El nucli urb\xc3\xa0 en fou destru\xc3\xaft pels pirates al 1583. El s. XIX, utilitzaren les ru\xc3\xafnes com a pedrera per construir la fortalesa d\'Itzedin, al cim de Kalami, just damunt del peu del pujol d\'\xc3\x81ptera, erigida pels turcs al 1872 en honor al fill d\'Abd\xc3\xbclaziz I i que ara \xc3\xa9s una pres\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nRedescobriment de la ciutat\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de ser destru\xc3\xafda i abandonada la ciutat caigu\xc3\xa9 en oblit durant segles. El 1415 el ge\xc3\xb2graf itali\xc3\xa0 Crist\xc3\xb2for Buondelmonti sembla que identific\xc3\xa0 Minoa, la ciutat del m\xc3\xadtic rei Minos, a l\'empla\xc3\xa7ament d\'\xc3\x81ptera, en va descriure les cisternes i hi va prendre mides. Domenico Negri comet\xc3\xa9 el mateix error el 1557. Cornaro, que pensava que Minoa estava situada entre Cid\xc3\xb2nia i \xc3\x81ptera, l\'empla\xc3\xa7\xc3\xa0 m\xc3\xa9s a l\'est del que est\xc3\xa0 en realitat. El 1563 l\'arquitecte veneci\xc3\xa0 Francesco Basilicata en descrigu\xc3\xa9 un teatre red\xc3\xb3 i mosaics, per\xc3\xb2 no identific\xc3\xa0 el nom de la ciutat._NEWLINE_El c\xc3\xa8lebre bot\xc3\xa0nic franc\xc3\xa8s Joseph Pitton de Tournefort era a Creta el 1700 i visit\xc3\xa0 les ru\xc3\xafnes de Paleocastro. Seguint Estrab\xc3\xb3, pens\xc3\xa0 que Paleocastro era l\'empla\xc3\xa7ament primigeni d\'\xc3\x81ptera i lament\xc3\xa0 que la poblaci\xc3\xb3 local haguera oblidat aquesta ciutat antiga. El 1834, el viatger angl\xc3\xa9s Robert Pashley fou el primer a situar \xc3\x81ptera amb precisi\xc3\xb3. Trob\xc3\xa0 monedes al seu lloc amb la llegenda APTE i prop del monestir de Sant Joan el Te\xc3\xb2leg, una paret amb un decret de l\'antiga ciutat._NEWLINE_El 1862 i 1864, l\'arque\xc3\xb2leg franc\xc3\xa8s Carle Wescher  excav\xc3\xa0 la ciutat i trob\xc3\xa0 l\'anomenat \xc2\xabmur de les inscripcions\xc2\xbb, que indicava la ubicaci\xc3\xb3 del que podria ser el pritaneu. A la paret hi havia un decret del Senat en qu\xc3\xa8 es retia homenatge a \xc3\x80tal II de P\xc3\xa8rgam. donant-li les gr\xc3\xa0cies per la seva amabilitat en relaci\xc3\xb3 amb la confederaci\xc3\xb3 cretenca en general i amb \xc3\x81ptera en particular. El text menciona que la ciutat erigiria una est\xc3\xa0tua de bronze que representava \xc3\x80tal, a peu o a cavall, com era voluntat serva, i que el rei garantiria la seva seguretat personal, tant en temps de pau com en temps de guerra, tant de la ciutat com dels seus ports. El descobriment de Wescher confirm\xc3\xa0 la hip\xc3\xb2tesi per la qual Pashley afirmava que les ru\xc3\xafnes de Paleocastre eren les d\'\xc3\x80ptera. El setembre de 1878, tamb\xc3\xa9 hi estigu\xc3\xa9 Haussollier, que comprov\xc3\xa0 que el \xc2\xabmur de les inscripcions\xc2\xbb era prop del temple bipartit probablement dedicat a \xc3\x80rtemis. El 1899, quan dos viatgers italians, Luigi Savignoni i Gaetano De Sanctis, visitaren el lloc, el \xc2\xabmur de les inscripcions\xc2\xbb havia desaparegut, per\xc3\xb2 el 1928 s\'hi descobriren altres tres inscripcions epigr\xc3\xa0fiques._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la batalla de Creta (1941), el lloc fou ocupat per l\'ex\xc3\xa8rcit alemany, a causa de la seua posici\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica. Fins i tot hui dia es poden veure els nius de metralladores constru\xc3\xafts amb pedres trobades al lloc. Durant l\'ocupaci\xc3\xb3 alemanya, el lloc fou excavat de nou. El temple bipartit es trob\xc3\xa0 al sud-oest del monestir, que data del s. V o IV\xc2\xa0ae; s\'us\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s com a fossa abans de ser cobert per altres edificis en \xc3\xa8poca medieval. El 1958, l\'arque\xc3\xb2leg grec Stylianos Alexiou hi feu m\xc3\xa9s excavacions, despr\xc3\xa9s d\'haver descobert un temple en honor a Dem\xc3\xa8ter i diversos exemplars de cernos (gots d\'ofrenes), d\'\xc3\xa8poca hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica. Alexiou hi descobr\xc3\xad part d\'un tractat entre Cid\xc3\xb2nia i \xc3\x81ptera i un conjunt de t\xc3\xbamuls del s. IV\xc2\xa0ae que contenien pisa i fermalls d\'argent.\n_START_SECTION_\nCisternes i termes romanes\n_START_PARAGRAPH_\nEls edificis m\xc3\xa9s imponents visibles s\xc3\xb3n les cisternes. Daten d\'\xc3\xa8poca romana, i potser les m\xc3\xa9s antigues siguen d\'\xc3\xa8poca hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica. La m\xc3\xa9s gran, anomenada "gamma" (\xce\x93) per la seua forma, fa 55,8 m de llarg i 25\xc2\xa0m d\'ample i t\xc3\xa9 una capacitat de 3.050 m\xc2\xb3 d\'aigua. El sostre, desaparegut, era en volta. Les parets estan refor\xc3\xa7ades per dins amb una paret de maons i argamassa, i l\'estanquitat es garanteix per una gruixuda capa d\'algeps impermeable._NEWLINE_La segona cisterna consta de tres compartiments i sengles voltes. Una part d\'aquest complex \xc3\xa9s excavat en la roca nua. T\xc3\xa9 una capacitat de 2.900 m\xc2\xb3._NEWLINE_L\'aigua tamb\xc3\xa9 era recollida per moltes cisternes en distintes parts de la ciutat, que n\'alimentaven les dues principals amb un aq\xc3\xbceducte. Pashley i Perrot van descriure conduccions de  terracota enterrades a prop de l\'entrada de les cisternes amb un aq\xc3\xbceducte molt petit, de 80\xc2\xa0cm de llargada i el mateix d\'al\xc3\xa7ada. Ambdues cisternes principals servien sobretot per proveir les termes romanes.\n_START_SECTION_\nVil\xc2\xb7la del Peristil\n_START_PARAGRAPH_\nUna vil\xc2\xb7la romana, anomenada del \xc2\xabPeristil\xc2\xbb parcialment excavada, permet con\xc3\xa9ixer millor l\'arquitectura residencial d\'\xc3\x81ptera. Datada del per\xc3\xadode rom\xc3\xa0 del final del s. I\xc2\xa0ae o inicis del I \xe2\x80\x94aquesta troballa fa suposar que l\'estil arquitect\xc3\xb2nic d\'\xc3\x81ptera segueix el del per\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic de les Illes Egees i d\'\xc3\x80sia Menor: t\xc3\xa9 un peristil interior i un carrer\xc3\xb3 origin\xc3\xa0riament cobert amb una teulada sustentada per columnes d\xc3\xb2riques. A l\'atri principal es trob\xc3\xa0 una petita est\xc3\xa0tua d\'Afrodita de marbre, un bust d\'Hermes provinent d\'una estela, monedes i cer\xc3\xa0mica d\'\xc3\xbas quotidi\xc3\xa0. La vil\xc2\xb7la degu\xc3\xa9 ser arrasada pel terratr\xc3\xa8mol que devast\xc3\xa0 Creta l\'any 365. Hi ha un segon atri a la part sud de la casa, on s\'han trobat restes d\'un pou que utilitzava canalons per replegar aigua de pluja, donada la inexist\xc3\xa8ncia de deus al pujol d\'\xc3\x81ptera.\n_START_SECTION_\nTeatre\n_START_PARAGRAPH_\nEl teatre ocupa una cavitat natural de la part sud-oest. El mal estat actual del teatre es deu a la seua  utilitzaci\xc3\xb3 durant el s. XIX com a pedrera per a les construccions properes, sobretot de la fortalesa otomana d\'Itzedin. Els visitants de comen\xc3\xa7aments d\'aquest segle descriuen el teatre en millors condicions que les actuals. La longitud m\xc3\xa0xima n\'\xc3\xa9s de 55 m i l\'orquestra en t\xc3\xa9 18. Les bancades estaven constitu\xc3\xafdes per seients tallats en la roca.\n_START_SECTION_\nFortificacions\n_START_PARAGRAPH_\nLa muralla que envoltava \xc3\x81ptera tenia 3.480 m de per\xc3\xadmetre, i circumda tota la part plana del cim del pujol on es constru\xc3\xad. Data del s. IV\xc2\xa0ae. Pashley consider\xc3\xa0 que aquesta part de la muralla seria anterior al per\xc3\xadode rom\xc3\xa0. Hi ha notables difer\xc3\xa8ncies en l\'acabat de diversos llen\xc3\xa7os de la muralla, amb m\xc3\xa9s  atenci\xc3\xb3 a les parts oest i sud-oest, seguint el sistema pseudois\xc3\xb2dom, en qu\xc3\xa8 totes les pedres eren tallades amb la mateixa al\xc3\xa7ada, de manera que les filades eren regulars. En els sectors sud i est a voltes s\'usaren  simples pedres. En les parts est i nord la muralla \xc3\xa9s  feta amb pedres octogonals semblants a un mur ciclopi, i per aix\xc3\xb2 durant molt temps es cregu\xc3\xa9 que aquestes parts de la muralla, de gaireb\xc3\xa9 quatre metres d\'al\xc3\xa7ada i prop de dos metres d\'espessor, clarament visibles des de la part inferior del pujol, eren molt m\xc3\xa9s antigues. Pashley les compar\xc3\xa0 amb les de Tirint (constru\xc3\xafdes al segon mil\xc2\xb7lenni\xc2\xa0ae).\n_START_SECTION_\nNecr\xc3\xb2poli\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x81ptera tenia dues necr\xc3\xb2polis, una de situada al sud-est i l\'altra a l\'oest de la ciutat. La primera encara no ha estat excavada, per\xc3\xb2 algunes tombes excavades a la roca s\'hi identifiquen f\xc3\xa0cilment i totes foren saquejades en el passat: semblen d\'\xc3\xa8poca romana. El cementeri occidental es troba al lloc on al s. XIX s\'establ\xc3\xad el llogaret de Pacalona, que segueix creixent. Tamb\xc3\xa9 n\'espoliaren moltes tombes._NEWLINE_Pashley hi localitz\xc3\xa0 alguns t\xc3\xbamuls amb facilitat i en descriu dos: el primer es va construir per encabir-hi tres cossos, i el segon quatre. Les tombes m\xc3\xa9s antigues, que acrediten la data de fundaci\xc3\xb3 de la ciutat, es remunten al per\xc3\xadode geom\xc3\xa8tric del s. VIII\xc2\xa0ae. Els morts es col\xc2\xb7locaven generalment dins d\'un gran fit\xc3\xb3s, en una tomba excavada a la roca. A la vora dipositaven les ofrenes, en general cer\xc3\xa0mica bastant simple. En per\xc3\xadodes posteriors, entre els s. VII i I\xc2\xa0ae, el tipus m\xc3\xa9s com\xc3\xba de tomba era rectangular, excavada en roca tova i coberta amb un bloc de pedra. Tamb\xc3\xa9 hi ha tombes amb parets i sostre constru\xc3\xafts amb blocs gruixuts de pedra (cistes). Hi ha un tercer tipus de tomba, m\xc3\xa9s simple, que consisteix en teules juntes tapant tot el cos, utilitzat per les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s modestes._NEWLINE_En \xc3\xa8poca romana, el tipus m\xc3\xa9s com\xc3\xba de tomba era la cambra funer\xc3\xa0ria excavada a la roca a la qual s\'accedia per una escala. L\'entrada es tancava amb un bloc de pedra. Es trob\xc3\xa0 en aquestes tombes cer\xc3\xa0mica, llums d\'oli, figuretes de fang, joies i monedes; algunes tombes tenen inscripcions amb els noms de les persones soterrades. Les tombes dins de les muralles de la ciutat suggereix que no estava habitada tota l\'\xc3\xa0rea envoltada per les muralles._NEWLINE_A la necr\xc3\xb2poli occidental, hi ha restes d\'un her\xc3\xb2on (tomba monumental constru\xc3\xafda per a un heroi) d\'\xc3\xa8poca romana, del s. I o II. Entre dues fileres de tombes es trobaren sis bases d\'esteles que formaven un monument commemoratiu. Aquestes esteles amb  est\xc3\xa0tues s\'erigiren en honor de ciutadans d\'\xc3\x81ptera, pels serveis prestats a la ciutat. Cinc de les bases tenen inscripcions. La destrucci\xc3\xb3 d\'aquest her\xc3\xb2on es faria per la construcci\xc3\xb3 propera de tombes cristianes al s. VI.\n_START_SECTION_\nMonuments m\xc3\xa9s tardans\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha dos edificis constru\xc3\xafts a \xc3\x81ptera despr\xc3\xa9s del seu aband\xc3\xb3, constru\xc3\xafts en el per\xc3\xadmetre de les muralles de la ciutat antiga.\n_START_SECTION_\nMonestir de Sant Joan el Te\xc3\xb2leg\n_START_PARAGRAPH_\nFundat al 1182 i dedicat a sant Joan el Te\xc3\xb2leg (Agios Joannis), aquest monestir \xc3\xa9s al centre de la ciutat antiga. Propietat del monestir hom\xc3\xb2nim de Patmos, conservava l\'estatut de metochion fins a 1964, quan l\'abandonaren. Georges Perot va fer servir el terme hisenda per descriure el monestir Richard Pococke indica que quan pass\xc3\xa0 per \xc3\x81ptera va veure un monestir en ru\xc3\xafnes enmig de la ciutat vella, que seria aquest. Pashley visit\xc3\xa0 el monestir al segle seg\xc3\xbcent, i digu\xc3\xa9 que al 1833 els monjos tenien oliveres a l\'entorn de l\'edifici, que havia estat abandonat en gran part des de l\'inici dels combats de la Guerra d\'independ\xc3\xa8ncia de Gr\xc3\xa8cia del 1822. Thomas Spratt en comentava que els monjos compartien tasques amb camperols de la zona i parl\xc3\xa0 de les dificultats dels religiosos lluitant contra el robatori de blat i bestiar com\xc3\xa9s pels habitants d\'Apocoronas i Sfakia._NEWLINE_Els monjos donaren a Pashley les monedes que havien trobat a terra al voltant del monestir, i amb aix\xc3\xb2 pogu\xc3\xa9 relacionar les ru\xc3\xafnes amb la ciutat d\'\xc3\x81ptera. Els viatgers tamb\xc3\xa9 esmenten mosaics en la ubicaci\xc3\xb3 de la capella del monestir actual, la qual cosa seria la prova de l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una bas\xc3\xadlica cristiana m\xc3\xa9s antiga. El monestir, actualment abandonat pels monjos, \xc3\xa9s utilitzat pels equips d\'arque\xc3\xb2legs que treballen al jaciment. Una sala acull una exposici\xc3\xb3 sobre la hist\xc3\xb2ria, l\'arquitectura i les excavacions empreses al lloc.\n_START_SECTION_\nFortalesa turca\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'extrem nord-est de l\'espai delimitat per les muralles s\'al\xc3\xa7a la fortalesa constru\xc3\xafda pels venecians al s. XVI i destru\xc3\xafda pels pirates el 1583. Quan visit\xc3\xa0 Creta al s. XVIII, Richard Pococke descrigu\xc3\xa9 les ru\xc3\xafnes d\'una torre semicircular. Les ru\xc3\xafnes d\'aquesta fortalesa encara eren visibles quan Spratt visit\xc3\xa0 el lloc en la d\xc3\xa8cada de 1850, per\xc3\xb2 Spratt pensava que eren d\'\xc3\xa8poca romana o medieval. L\'edifici fou restaurat pels otomans el 1866-1867, durant la revolta cretenca i t\xc3\xa9 el nom de Koules. La constru\xc3\xafren usant en part els materials recollits en les ru\xc3\xafnes de l\'antiga ciutat. L\'edifici \xc3\xa9s de forma quasi rectangular, 35 per 25 m, i t\xc3\xa9 dues torres a la fa\xc3\xa7ana sud. La fa\xc3\xa7ana nord descriu un arc de cercle. La fortalesa domina la badia de Suda i la vall d\'Apoc\xc3\xb3ronas cap a Kalives i Vamos, fins a la fortalesa Itzedin constru\xc3\xafda pels turcs m\xc3\xa9s a baix uns anys m\xc3\xa9s tard. El 2013, el Ministeri de Cultura de Gr\xc3\xa8cia project\xc3\xa0 la reconstrucci\xc3\xb3 del fort Koules d\'\xc3\x81ptera.'