b'\n_START_ARTICLE_\nGiron\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Giron\xc3\xa8s \xc3\xa9s a l\'extrem septentrional del llarg corredor que \xc3\xa9s la depressi\xc3\xb3 Prelitoral. Es troba encaixat entre les Gavarres, les Guilleries, la serra de Rocacorba i els terraprims empordanesos. T\xc3\xa9 aspecte de lloc de pas, com un territori estrangulat entre dos sistemes muntanyosos, per on nom\xc3\xa9s hi ha un cam\xc3\xad per travessar-lo. I aix\xc3\xad \xc3\xa9s, ja que el Ter s\'ha obert pas abans que tothom, i gr\xc3\xa0cies al treball, m\xc3\xa9s que mil\xc2\xb7lenari, de les aig\xc3\xbces, ara tenim cam\xc3\xad obert entre la depressi\xc3\xb3 Prelitoral i la plana de l\'Empord\xc3\xa0. El pas estret \xc3\xa9s al nord de la ciutat de Girona, entre Sarri\xc3\xa0 de Ter i Celr\xc3\xa0._NEWLINE_Girona s\'ha convertit en la porta de pas i en el centre dinamitzador, hist\xc3\xb2ric i actual, de la comarca i de molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. A Girona convergeixen nombroses carreteres comarcals i locals, i per a prop seu passen el ferrocarril, la carretera N-II i l\'autopista AP-7 que uneixen Barcelona amb Fran\xc3\xa7a. Girona ja no \xc3\xa9s sols un lloc de pas, sin\xc3\xb3 un lloc de parada i fonda per a tota una regi\xc3\xb3, des de l\'Empord\xc3\xa0 fins a la Garrotxa, i, a vegades, encara fins m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. Les valls del Ter i del seu afluent l\'Onyar s\xc3\xb3n els corredors sobre els quals s\'ha establert aquesta xarxa de comunicacions.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nCom s\'ha dit, al Giron\xc3\xa8s convergeixen diferents unitats de relleu. A l\'est hi ha les Gavarres, conjunt muntany\xc3\xb3s d\'escassa altitud, per\xc3\xb2 compacte, fet que refor\xc3\xa7a la separaci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica entre el Giron\xc3\xa8s i el Baix Empord\xc3\xa0. Es t\xc3\xa9 una bella panor\xc3\xa0mica d\'ambdues comarques des del santuari dels \xc3\x80ngels (485 m), a la serra de Vall-lloreda. A l\'extrem sud, separat de les Gavarres per les valls de la riera de Ridaura de Gotarra, hi ha el puig de les Cadiretes (519 m), prop del punt de contacte del Giron\xc3\xa8s amb el Baix Empord\xc3\xa0 i la Selva. Per poc, el Giron\xc3\xa8s no toca el mar._NEWLINE_A l\'oest hi ha el contacte dels contraforts de la serralada Prelitoral amb les de la serralada Transversal. Els relleus de la serralada Pre-litoral van m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del curs del Ter, el qual s\'hi engorja una mica, fins a entrar al pla de Girona. Tant a les muntanyes de la serralada Litoral com a les de la serralada Prelitoral dominen les llicorelles amb altres roques molt antigues i granits. En el punt de contacte amb la plana de la Selva hi ha un sector amb roques volc\xc3\xa0niques, que continuen amb la closa de Sant Dami\xc3\xa0, que \xc3\xa9s un cr\xc3\xa0ter circular de gaireb\xc3\xa9 un quil\xc3\xb2metre de di\xc3\xa0metre, ja a la comarca de la Selva._NEWLINE_L\'extrem occidental de la serralada Transversal \xc3\xa9s constitu\xc3\xaft per gresos i margues, dominantment roques calc\xc3\xa0ries. Enmig d\'aquest materials hi ha afloraments volc\xc3\xa0nics de basalt. Destaca la serra de Rocacorba (990 m), gran mirador del pla de Girona._NEWLINE_Al sud hi ha el pla de Girona, que \xc3\xa9s la terminaci\xc3\xb3 de la depressi\xc3\xb3 de la Selva. El pla \xc3\xa9s resseguit per l\'Onyar, que desemboca al Ter despr\xc3\xa9s de travessar la ciutat de Girona. El pla de Girona resta tancat per les serres esmentades anteriorment. Nom\xc3\xa9s s\'obre una mica cap a Llagostera, en direcci\xc3\xb3 a la vall d\'Aro._NEWLINE_Al nord-est el Giron\xc3\xa8s forma una plana que \xc3\xa9s part de l\'\xc3\xa0mplia plana litoral del Baix Ter, que acaba en una plana litoral.\n_START_SECTION_\nRius\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ter travessa el Giron\xc3\xa8s pel mig, tot obrint-se pas per les diferents serralades. Entra a la comarca una mica engorjat, al terme de Bescan\xc3\xb3. Del marge dret del riu en surten la s\xc3\xa9quia de Bescan\xc3\xb3, que rega les terres de Bescan\xc3\xb3 i Salt i alimenta dues centrals el\xc3\xa8ctriques, i la s\xc3\xa9quia de Monar, que va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de Girona i que, passat Sarri\xc3\xa0 de Ter, forma la s\xc3\xa9quia de Vinyals. Per l\'esquerra rep les rieres d\'Adri i de Ll\xc3\xa9mena._NEWLINE_El Ter penetra pel pla de Girona, i despr\xc3\xa9s de travessar Salt passa fregant pel nord de Girona, on rep l\'Onyar. A partir d\'aquest punt gira cap al nord, per enfilar un pas estret entre Sarri\xc3\xa0 de Ter i Celr\xc3\xa0. A partir d\'aquest congosst ja s\'obre cap a la plana al\xc2\xb7luvial i, poc despr\xc3\xa9s, ja en ple Empord\xc3\xa0, a la plana litoral, fins a desguassar al mar._NEWLINE_L\'Onyar afluent del Ter per la dreta, recull les aig\xc3\xbces de la meitat sud del Giron\xc3\xa8s. Tota una densa xarxa de rieres discorre pel pla de Girona provinent de les Gavarres i Guilleries. Quan hi havia un aiguat a la Selva o al pla de Girona, l\'Onyar es desbordava i inundava les planes al\xc2\xb7luvials inferiors, i ocasiona danys elevats als cultius i construccions (cases, ind\xc3\xbastries, carreteres, ponts). Han tingut conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies catastr\xc3\xb2fiques en els barris baixos de Girona, avui dia (2010), ja han estat molt redu\xc3\xafdes per les noves canalitzacions de rieres i el mateix riu al seu pas per Girona._NEWLINE_A l\'extrem sud-est hi ha un petit sector que pertany a la conca del Ridaura, riera que recorre la vall d\'Aro.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima del Giron\xc3\xa8s \xc3\xa9s mediterrani humit. Les Gavarres s\xc3\xb3n com una muralla que dificulta l\'entrada de l\'aire humit i temperat que prov\xc3\xa9 del mar cap a l\'interior. Per aix\xc3\xb2, el clima del pla de Girona \xc3\xa9s de tipus mediterrani, m\xc3\xa9s aviat de muntanya mitjana, amb hiverns una mica freds. Els sectors oberts a la plana de l\'Empord\xc3\xa0 a la vall d\'Aro tenen un clima mediterrani amb influ\xc3\xa8ncia clarament mar\xc3\xadtima._NEWLINE_L\'estaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s humida \xc3\xa9s la tardor a causa de la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia dels llevants, que hi provoquen pluges intenses i duradores. L\'estaci\xc3\xb3 menys plujosa \xc3\xa9s normalment l\'hivern, i a l\'extrem sud l\'estiu. Les pluges hi s\xc3\xb3n molt irregulars, amb anys molt plujosos, amb anys menys de 500\xc2\xa0mm. El pitjor \xc3\xa9s que sovint s\xc3\xb3n torrencials i provoquen greus inundacions._NEWLINE_Les temperatures mitjanes anuals s\xc3\xb3n entre 14\xc2\xb0 i 15\xc2\xb0, les de gener entre 6\xc2\xb0 i 8\xc2\xb0 i les de juliol entre 21\xc2\xb0 i 24\xc2\xb0. Al fons del pla de Girona els hiverns s\xc3\xb3n freds i s\'hi formen boires durant molts dies de la tardor a la primavera.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa vegetaci\xc3\xb3 espont\xc3\xa0nia del Giron\xc3\xa8s estaria formada per suredes, alzinars i rouredes. a les vores dels rius i fons humits hi hauria boscos de ribera amb verns, salzes, oms i freixes._NEWLINE_Els alzinars ocuparien sobretot la meitat septentrional de la comarca, on abunden les roques calc\xc3\xa0ries. En canvi, a la meitat sud seria territori de suredes. Els boscos mixtos d\'alzines i sureres serien freq\xc3\xbcents. Les suredes han estat afavorides a les muntanyes de les Gavarres i Guilleries per a l\'aprofitament del suro._NEWLINE_Als vessants m\xc3\xa9s humits hi hauria boscos on predominaria el roure martinenc. Fins en algun indret es farien fagedes._NEWLINE_Per\xc3\xb2 molts boscos, en especial en els plans i vessants inferiors han estat substitu\xc3\xafts per conreus i pastures. All\xc3\xa0 on els conreus han estat abandonats, ara abunden les brolles, m\xc3\xa0quies i garrigues, ben sovint amb pins. A les Gavarres abunden el pinastre i el pi pinyer, i all\xc3\xa0 on hi ha roca calc\xc3\xa0ria el pi blanc.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Giron\xc3\xa8s \xc3\xa9s una comarca rica agr\xc3\xadcolament, gr\xc3\xa0cies a l\'exist\xc3\xa8ncia de planes que han pogut ser regades per les aig\xc3\xbces derivades del Ter. Al regadiu es cultiven sobretot farratges, blat de moro i arbres fruiters. Els farratges (userda, blat de moro farratger, melca, caps, raigr\xc3\xa0s) s\xc3\xb3n destinats al bestiar bov\xc3\xad. D\'arbres fruiters hi ha pomeres, d\'on se n\'obt\xc3\xa9 la denominada "Poma de Girona", pereres i presseguers. El sec\xc3\xa0 dominen els cereals per a gra (blat,ordi i civada), i la vinya; aquesta darrera en retroc\xc3\xa9s, com tamb\xc3\xa9 l\'olivera. En ramaderia destaquen el bestiar porc\xc3\xad i el bov\xc3\xad._NEWLINE_Per\xc3\xb2 el sector econ\xc3\xb2mic que ha revitalitzat la comarca \xc3\xa9s la ind\xc3\xbastria. El ram m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstic \xc3\xa9s l\'alimentari: escorxadors, embotits, et... Tamb\xc3\xa9 destaquen el t\xc3\xa8xtil (fibres artificials), el de la construcci\xc3\xb3\xe2\x80\x94que avui (2010)-- pateix una gran crisi, del paper, de la fusta, de la qu\xc3\xadmica, de la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia i de les arts gr\xc3\xa0fiques. L\'\xc3\xa0rea industrial principal \xc3\xa9s Girona i municipis propers (Salt, Sarri\xc3\xa0 de Ter, Sant Gregori, Sant Juli\xc3\xa0 de Ramis). A Celr\xc3\xa0 s\'hi va establir un pol\xc3\xadgon industrial que encara est\xc3\xa0 en per\xc3\xadode d\'expansi\xc3\xb3._NEWLINE_Cass\xc3\xa0 de la Selva i Llagostera tingueren una ind\xc3\xbastria tapera molt important, que es mant\xc3\xa9 nom\xc3\xa9s en part. Al seu lloc hi ha ind\xc3\xbastries aliment\xc3\xa0ries, t\xc3\xa8xtils, de la pell i de la fusta._NEWLINE_Els serveis ocupen cada vegada m\xc3\xa9s gent, en especial a Girona, que s\'ha convertit en un centre important administratiu i de serveis. El turisme va tindre escassa influ\xc3\xa8ncia directa en el desenvolupament econ\xc3\xb2mic de la comarca, en especial si es compara amb les comarques costaneres, per\xc3\xb2 des de fa uns anys ha comen\xc3\xa7at a tenir una import\xc3\xa0ncia molt important al Giron\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nOferta tur\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nAl Giron\xc3\xa8s s\'hi destaquen els castells com ara el de Llagostera, Montagut, Palau-Sacosta, Cervi\xc3\xa0 de Ter i Mediny\xc3\xa0, al voltant dels quals sovint es van anar formant els actuals nuclis de poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_Al llarg de l\'any es realitzen m\xc3\xa9s de 25 fires i/o esdeveniments singulars. Tamb\xc3\xa9 trobem 8 museus, 3 teatres, el Santuari dels \xc3\x80ngels, la ruta dels molins fariners, la setmana gastron\xc3\xb2mica de Girona, el volc\xc3\xa0 de la Crosa, les Deveses, la ruta de les Gavarres, la fira del cistell a Salt i finalment 29 rutes d\'inter\xc3\xa8s natural per a senderistes.'