b'\n_START_ARTICLE_\nDim\xc3\xadtar D\xc3\xadmov\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDim\xc3\xadtar D\xc3\xadmov va n\xc3\xa9ixer a L\xc3\xb2vetx el 1909. El seu pare, un oficial de l\'ex\xc3\xa8rcit, va caure en la Segona Guerra Balc\xc3\xa0nica; el seu padrastre, tamb\xc3\xa9 oficial, era un expert en tabac. La mare de l\'escriptor va tenir un gran inter\xc3\xa8s per la literatura. La germana del seu avi matern va ser la mare del lluitador de la llibertat i revolucionari Iane Sandanski._NEWLINE_Als 10 anys D\xc3\xadmov va deixar l\'escola a D\xc3\xbapnitsa; El 1928 es va graduar a una escola de secund\xc3\xa0ria de Sofia. Llicenciat el 1934 per la Universitat de Sofia com a metge veterinari, va passar un semestre a la Facultat de Dret. Fins a 1939 va treballar a la prov\xc3\xadncia com a veterinari i microbi\xc3\xb2leg a l\'Oficina de Biologia Veterin\xc3\xa0ria de Burg\xc3\xa0s._NEWLINE_De 1939 a 1946 va treballar com a professor adjunt d\'anatomia a la Facultat de Veterin\xc3\xa0ria de la Universitat de Sofia; Al gener de 1943, es va especialitzar en histologia del sistema nervi\xc3\xb3s a l\'Institut Cajal de Madrid. De 1946 a 1949 va impartir classes a la Facultat d\'Agronomia de Pl\xc3\xb2vdiv,  i en el per\xc3\xadode de 1949 a 1952, va ser professor associat de l\'Acad\xc3\xa8mia d\'Agronomia de Sofia. Des de 1953 fou professor d\'anatomia, embriologia i histologia dels vertebrats de l\'Acad\xc3\xa8mia Nacional de Ci\xc3\xa8ncies "G. Dimitrov "a Sofia._NEWLINE_Des de 1942 va publicar contes, descripcions de viatges, extractes de novel\xc2\xb7les i drames en diversos diaris. Les seves obres el mostren sobretot com a mestre de la novel\xc2\xb7la psicol\xc3\xb2gica i social. va ser president de la Uni\xc3\xb3 d\'escriptors b\xc3\xbalgars del 21 de mar\xc3\xa7 de 1964 fins a la seva mort. \xc3\x89s autor de m\xc3\xa9s de 20 treballs de recerca i despr\xc3\xa9s de 1966 a l\'arxiu es van trobar nous plans i manuscrits de dos llibres sobre la teoria de la reflexi\xc3\xb3._NEWLINE_Escriptor amb una forta posici\xc3\xb3 d\'esquerres, D\xc3\xadmov, estableix a la literatura b\xc3\xbalgara un estil art\xc3\xadstic modern, que es caracteritza per la penetraci\xc3\xb3 psicol\xc3\xb2gica, la profunditat intel\xc2\xb7lectual, els conflictes aguts i un profund coneixement de la riquesa de la llengua. Els seus personatges, que tenen forts sentiments i ambicions, estan determinats pels conflictes socials i morals de l\'\xc3\xa8poca, influenciats per la forta visi\xc3\xb3 social de l\'escriptor i l\'entusiasme personal per les idees de Sigmund Freud, Friedrich Nietzsche, Henri Bergson i l\'obra d\'Octave Mirbeau._NEWLINE_Dim\xc3\xadtar D\xc3\xadmov va morir l\'1 d\'abril de 1966 a l\'aeroport de Bucarest, Romania despr\xc3\xa9s d\'una reuni\xc3\xb3 dels sindicats d\'escriptors de Bulg\xc3\xa0ria i Romania, a causa d\'un vessament cerebral. Hi ha un bust de D\xc3\xadmov al Jard\xc3\xad de Bor\xc3\xadssova darrere de l\'Estadi Nacional Vassil Levski a Sofia. La seva filla, Teodora D\xc3\xadmova, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s escriptora. A m\xc3\xa9s, una s\xc3\xa8rie d\'escoles prim\xc3\xa0ries de Bulg\xc3\xa0ria duen el seu nom (particularment a L\xc3\xb2vetx, la seva ciutat natal i a Pl\xc3\xb2vdiv).\n_START_SECTION_\nTinent Benz\n_START_PARAGRAPH_\n"Tinent Benz" b\xc3\xbalgar: \xd0\x9f\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xba \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x86, Por\xc3\xbatxik Bents explica la hist\xc3\xb2ria d\'un amor dram\xc3\xa0tic enmig de la trag\xc3\xa8dia de la guerra. L\'autor explora el costat fosc, desconegut de les passions humanes, l\'amor que eleva i ennobleix, per\xc3\xb2 que condueix a l\'autodestrucci\xc3\xb3._NEWLINE_El tinent Benz \xc3\xa9s un metge militar alemany de la Primera Guerra Mundial, que s\'enamora de la bellesa i intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia d\'Elena Petr\xc3\xa0ixeva, una dona rica de l\'alta societat b\xc3\xbalgara, que \xc3\xa9s meitat b\xc3\xbalgara i meitat francesa. El seu amor pur, per\xc3\xb2, s\'enfronta a desafiaments insuperables que aclaparen la seva vida. Mentre que en el fons, els personatges secundaris tamb\xc3\xa9 tenen el seu propi aspecte i les hist\xc3\xb2ries que s\xc3\xb3n part integral i complement\xc3\xa0ria de la hist\xc3\xb2ria principal._NEWLINE_"Tinent Benz" no \xc3\xa9s un llibre ple de fets hist\xc3\xb2rics o d\'una hist\xc3\xb2ria enredada i detallada. L\'acci\xc3\xb3 es desenvolupa en un per\xc3\xadode de temps relativament curt, i Dimov se centra principalment en el m\xc3\xb3n interior dels personatges._NEWLINE_El profund i dram\xc3\xa0tic conflicte d\'Elena Petr\xc3\xa0ixeva-Benz (la "femme fatale", el producte d\'una r\xc3\xa0bia subconscient) contra el contradictori i dividit Benz, la insuperable atracci\xc3\xb3 del qual implica el tragisme de la seva imatge, va ser concebuda en els anys estudiantils de l\'escriptor. "Tinent Benz" va ser comen\xc3\xa7ada el 1933 i acabada el 1938.\n_START_SECTION_\nNovel\xc2\xb7la sense t\xc3\xadtol\n_START_PARAGRAPH_\nEls manuscrits descoberts despr\xc3\xa9s de la mort de l\'autor fan que molts investigadors creguin que, despr\xc3\xa9s de 1939, Dim\xc3\xadtar D\xc3\xadmov va comen\xc3\xa7ar a escriure una nova novel\xc2\xb7la, la versi\xc3\xb3 posterior de la qual \xc3\xa9s Tabac. L\'obra inacabada i sense t\xc3\xadtol, coneguda com a "Novel\xc2\xb7la sense t\xc3\xadtol" b\xc3\xbalgar: \xd0\xa0\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xb7 \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xb5, va ser impresa a la revista Pl\xc3\xa0mak, b\xc3\xbalgar: \xd0\x9f\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xbc\xd1\x8a\xd0\xba (1967, n\xc3\xbams. 11 i 12) i va entrar a les "Obres selectes" de 1966 a 67. Se suposa que quan Dim\xc3\xadtar D\xc3\xadmov va anar a especialitzar-se a Espanya, abandon\xc3\xa0 la narrativa, per a tornar-hi despr\xc3\xa9s de 1945 d\'una manera completament diferent.\n_START_SECTION_\nTabac\n_START_PARAGRAPH_\n"Tabac" (b\xc3\xbalgar: \xd0\xa2\xd1\x8e\xd1\x82\xd1\x8e\xd0\xbd Tiutiun 1951) \xc3\xa9s una de les novel\xc2\xb7les m\xc3\xa9s llegides de la literatura b\xc3\xbalgara. La trama de la novel\xc2\xb7la tracta sobre els esdeveniments d\'una s\xc3\xa8rie de personatges connectats a una gran f\xc3\xa0brica de tabac. El nucli central de la trama \xc3\xa9s la hist\xc3\xb2ria de Bor\xc3\xads, una ambici\xc3\xb3s jove d\'or\xc3\xadgens pobres que renuncia al seu primer amor a Irina per casar-se amb Maria, hereva del negoci del tabac. Comen\xc3\xa7a a dirigir el negoci amb gran cobd\xc3\xadcia i crueltat. La bogeria sobrevinguda i mort de la seva esposa, en un matrimoni sense amor, li permet, posteriorment, casar-se amb Irina, que ha estudiat per convertir-se en infermera, per\xc3\xb2 es veu sedu\xc3\xafda per la promesa de la vida luxosa com a amant i, finalment, c\xc3\xb2njuge d\'un propietari de la f\xc3\xa0brica. No obstant aix\xc3\xb2, la seva vida comuna \xc3\xa9s enverinada pels successos anteriors i pel seu propi egoisme i la seva decad\xc3\xa8ncia moral. Altres personatges, incl\xc3\xb2s un germ\xc3\xa0 de Bor\xc3\xads i un amic d\'Irina que treballa a la f\xc3\xa0brica, es dediquen al moviment comunista i a la seva lluita; Aquests i diversos fils argumentals converteixen el llibre en una imatge m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia de la Bulg\xc3\xa0ria capitalista en els anys previs a la presa del poder comunista. La novel\xc2\xb7la critica l\'egoisme, el carrerisme, l\'avar\xc3\xadcia i l\'explotaci\xc3\xb3 caracter\xc3\xadstics de la societat de classes que descriu des d\'una perspectiva socialista. El 1962, Nikola K\xc3\xb2rabov en feu una adaptaci\xc3\xb3 al cinema.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80nimes condemnades\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva estada a Espanya es demostr\xc3\xa0 fruct\xc3\xadfera, no nom\xc3\xa9s en termes dels seus interessos cient\xc3\xadfics, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 literaris: la trobada casual amb un representant de l\'orde jesu\xc3\xafta a Espanya i la posterior visita a Toledo (resid\xc3\xa8ncia de l\'Orde) van refor\xc3\xa7ar l\'inter\xc3\xa8s de D\xc3\xadmov en el catolicisme i el va convertir en un dels fils narratius en la novel\xc2\xb7la "Anime condemnades", b\xc3\xbalgar: \xd0\x9e\xd1\x81\xd1\x8a\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8 \xd0\xb4\xd1\x83\xd1\x88\xd0\xb8 Ossadeni duixi, una tr\xc3\xa0gica hist\xc3\xb2ria d\'obsessi\xc3\xb3 apassionada d\'una jove anglesa dissoluta (Fanny Horn) amb un fan\xc3\xa0tic i reaccionari jesu\xc3\xafta (el Pare Heredia). La relaci\xc3\xb3 de Fanny Horn (multiplicada per les imatges d\'Elena a "Tinent Benz" i d\'Adriana a "Novel\xc2\xb7la sense t\xc3\xadtol") al Pare Heredia, dissenyada en el context de la realitat espanyola de la Guerra Civil, va donar a llum una hist\xc3\xb2ria intrigant que fa especialment popular la novel\xc2\xb7la. Comen\xc3\xa7ada a Espanya i completada despr\xc3\xa9s de la mobilitzaci\xc3\xb3 a l\'Egeu, fou publicada el 1945. Va rebre un premi estatal, i fou tradu\xc3\xafda al serbocroat, hongar\xc3\xa8s i polon\xc3\xa8s. Tamb\xc3\xa9 fou portada al cinema el 1975 pel director b\xc3\xbalgar Vulo R\xc3\xa0dev.\n_START_SECTION_\nObres inacabades\n_START_PARAGRAPH_\nEntre les obres inacabades de l\'escriptor es troba la novel\xc2\xb7la "Tal\xc3\xb3 d\'Aquil\xc2\xb7les" b\xc3\xbalgar: \xd0\x90\xd1\x85\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0 \xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb0 Ahil\xc3\xa8ssova peta (publicada a la revista "Pl\xc3\xa0mak", 1966, n\xc3\xbam. 10), que D\xc3\xadmov va comen\xc3\xa7ar el 1958 i, malgrat els contractes subscrits entre l\'escriptor b\xc3\xbalgar i el Comit\xc3\xa8 de Cultura, la va abandonar fins a l\'expiraci\xc3\xb3 del seu mandat com a president de la Un\xc3\xad\xc3\xb3 d\'escriptors. La seva sobtada mort deix\xc3\xa0 l\'obra inacabada._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va quedar sense fer la biografia novel\xc2\xb7lada de Iane Sandanski, per a la qual D\xc3\xadmov aplega col\xc2\xb7lectivament materials (en els anys posteriors a "Tabac") i que, per la seva pr\xc3\xb2pia naturalesa, es refereix al seu primer per\xc3\xadode creatiu.'