b"\n_START_ARTICLE_\nTercer Orde Regular de Sant Francesc\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de la fundaci\xc3\xb3 dels ordes dels Frares Menors i les clarisses, sant Francesc d'Ass\xc3\xads va voler donar tamb\xc3\xa9 instruccions als laics que volien participar, sense fer-se religiosos, de l'espiritualitat i la regla dels seus ordes. Aquests laics serien el Tercer Orde de Sant Francesc (T.O.F.), anomenats tamb\xc3\xa9 Orde Francisc\xc3\xa0 de la Penit\xc3\xa8ncia. Per a ells, Francesc redact\xc3\xa0 la Prima Lettera ai fedeli penitenti (1215, Primera carta als fidels penitents), la Seconda Lettera ai fedeli penitenti (Segona carta) i el Memoriale propositi o Regola antica (1221, Regla antiga)._NEWLINE_La regla d'aquest moviment laic va ser elogiada per molts papes i aprovada definitivament per Nicolau IV amb la butlla Supra Montem del 18 d'agost de 1289. Al costat dels penitents, que vivien al m\xc3\xb3n, sense prendre l'h\xc3\xa0bit, al llarg del segle XIII van n\xc3\xa9ixer espont\xc3\xa0niament comunitats de terciaris, que cercaven una implicaci\xc3\xb3 major en la pr\xc3\xa0ctica franciscana de la vida evang\xc3\xa8lica: el Tercer Orde es divid\xc3\xad, llavors, en Tercer Orde Secular de Sant Francesc (T.O.S., des de 1978 Orde Francisc\xc3\xa0 Secular, O.F.S.) i en Tercer Orde Regular._NEWLINE_L'origen dels terciaris regulars \xc3\xa9s discutit: alguns n'atribueixen la fundaci\xc3\xb3 a Santa Elisabet d'Hongria el 1228; altres, a santa Angelina de Marsciano el 1395, que va establir a Foligno (\xc3\x9ambria) un monestir francisc\xc3\xa0 de monges terci\xc3\xa0ries enclaustrades. _NEWLINE_Bonifaci VIII, amb la butlla Cupientes cultum de l'11 de juliol de 1295, va aprovar oficialment l'estil de vida comunit\xc3\xa0ria i l'activitat pastoral dels terciaris franciscans regulars, concedint-los llocs propis de culte. L'aprovaci\xc3\xb3 va ser confirmada per Joan XXII amb la butlla Altissimo in divinis, promulgada el 18 de novembre de 1323; finalment, Nicolau V, amb la Pastoralis officii (20 de juliol de 1447) aprov\xc3\xa0 la federaci\xc3\xb3 de les fraternitats terci\xc3\xa0ries d'It\xc3\xa0lia com un orde religi\xc3\xb3s can\xc3\xb2nicament diferent al francisc\xc3\xa0, que forma part de la fam\xc3\xadlia franciscana i amb un ministre general propi; els seus membres prenen vots solemnes.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls terciaris regulars s\xc3\xb3n presents a: Alemanya, Cro\xc3\xa0cia, Espanya, Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia i Su\xc3\xa8cia, Estats Units, M\xc3\xa8xic, Brasil, Paraguai, Per\xc3\xba, Bangladesh, Filipines, \xc3\x8dndia, Sri Lanka i Sud-\xc3\xa0frica; estan organitzats en set prov\xc3\xadncies, sis viceprov\xc3\xadncies, quatre comissariats i tres delegacions. La c\xc3\xbaria general \xc3\xa9s a la Bas\xc3\xadlica dels Sants Cosme i Dami\xc3\xa0 de Roma._NEWLINE_Es dediquen, sobretot, a l'apostolat a les parr\xc3\xb2quies, a obres de miseric\xc3\xb2rdia per als necessitats, l'educaci\xc3\xb3 i la catequesi, les missions i l'apostolat mitjan\xc3\xa7ant publicacions. _NEWLINE_A final de 2005 l'orde comptava amb 198 convents i 883 frares, 569 dels quals preveres."