b'\n_START_ARTICLE_\nBascos\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTenen trets diferenciadors pel que fa a tipologies sangu\xc3\xadnies, la cultura i sobretot la llengua, d\'arrels no indoeuropees, en clar contrast amb les lleng\xc3\xbces rom\xc3\xa0niques dels seus ve\xc3\xafns i la resta de pobles coneguts. _NEWLINE_Existeix un fort sentiment nacionalista entre els bascos, especialment els residents a Espanya, que s\'identifiquen m\xc3\xa9s fermament com a bascs que com a espanyols o francesos. Malgrat aix\xc3\xb2, una gran part dels bascos se senten tant bascs com espanyols (o francesos, en els casos dels bascs del cant\xc3\xb3 franc\xc3\xa8s). Molts bascos_NEWLINE_consideren la designaci\xc3\xb3 de "minoria \xc3\xa8tnica" com a incompleta, afavorint en canvi la definici\xc3\xb3 com a naci\xc3\xb3._NEWLINE_Actualment viuen en una zona altament industrialitzada, les difer\xc3\xa8ncies culturals amb la resta d\'Europa s\xc3\xb3n inevitablement difuminades, encara que roman molt forta la consci\xc3\xa8ncia d\'una identitat cultural pr\xc3\xb2pia, com tamb\xc3\xa9 la identificaci\xc3\xb3 amb la seva p\xc3\xa0tria, fins i tot en molts bascs que han emigrat a altres zones d\'Espanya o Fran\xc3\xa7a, o en altres parts del m\xc3\xb3n (l\'anomenada di\xc3\xa0spora basca).\n_START_SECTION_\nBascos, euskalduns i basc\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment en \xc3\xa8uscar o basc, els bascos o parlants de la llengua basca es diuen a si mateixos en plural euskaldunak, en singular euskaldun, format de l\'arrel euskal- ("llengua") i el sufix de tinen\xc3\xa7a -dun ("posse\xc3\xafdor"), literalment significaria "posse\xc3\xafdor de l\'euskara" o "el que t\xc3\xa9 l\'euskera", que es tradueix al catal\xc3\xa0 com "bascoparlant"._NEWLINE_De la mateixa manera, els parlants de la llengua basca o euskalduns ("euskaldunak") anomenen a la resta dels no parlants de la llengua basca o parlants d\'altres idiomes en plural erdaldunak, en singular erdaldun, format amb l\'arrel Erdal- ("Idioma ali\xc3\xa8 o estrany a l\'euskara") i el sufix -dun ("posse\xc3\xafdor"), literalment significa "posse\xc3\xafdor de l\'erdara" o "el que t\xc3\xa9 l\'erdara", no hi ha una traducci\xc3\xb3 exacta al catal\xc3\xa0 d\'aquest terme, el m\xc3\xa9s proper seriosa "parlant de l\'erdara", i "erdara" s\xc3\xb3n tots els idiomes existents llevat l\'euskara. En euskara el terme "erdaldun" \xc3\xa9s semblant al del "b\xc3\xa0rbar" que els antics grecs utilitzaven per denominar a la resta de nacions o pa\xc3\xafsos que es trobaven fora de la cultura hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nica o el m\xc3\xb3n grec, el seu significat era una mena d\'"estrany" o "estranger", alg\xc3\xba que no parlava l\'idioma grec._NEWLINE_Cal ressaltar que no tots els bascos parlen basc, (euskaldunak), i que no tots els que parlen basc s\xc3\xb3n bascos (els no bascos que aprenen basc s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 euskaldunak). Per\xc3\xb2 el terme "euskaldun" s\'utilitza (encara que aquest malament etimol\xc3\xb2gicament) tant per bascos que no parlen basc, com per bascos i no-bascos que s\xc3\xad que el parlen._NEWLINE_Al segle XIX, Sabino Arana, per remeiar aquesta ambig\xc3\xbcitat, va encunyar un neologisme carregat de sentit pol\xc3\xadtic, la paraula euskotar, en plural euskotarrak, que significa persona \xc3\xa8tnicament basca, parli o no basc. Per\xc3\xb2 aquest terme ja no s\'utilitza en la parla actual._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s\'utilitza P\xc3\xa0tria herritar, que \xc3\xa9s el gentilici d\'Euskal Herria._NEWLINE_Aquestes paraules basques s\xc3\xb3n l\'origen del nom que els bascos utilitzen per designar la seva llengua: euskara. Els investigadors moderns han reconstru\xc3\xaft la pronunciaci\xc3\xb3 i el vocabulari del basc antic, i Alfonso Irigoyen proposa que la paraula euskara procedeix del verb "dir" en basc antic, que es pronunciava enautsi (mantinguda en formes verbals com el bisca\xc3\xad dinotzat, jo li dic), i del sufix - (k) llaura ("forma de fer alguna cosa)"). Per tant euskara significaria literalment "forma de dir", "forma de parlar". Es troben evid\xc3\xa8ncies d\'aquesta teoria en el llibre Compendi Historial escrit el 1571 per l\'escriptor basc Esteban de Garibay, que va escriure com a nom natiu de la llengua basca "enusquera". No obstant aix\xc3\xb2, com la majoria dels temes relacionats amb la hist\xc3\xb2ria basca, aquesta hip\xc3\xb2tesi no \xc3\xa9s totalment segura._NEWLINE_Al segle XIX, l\'activista nacionalista basc Sabino Arana va pensar que l\'arrel original d\'Euzko era eguzkiko ("del Sol", donant a entendre una religi\xc3\xb3 solar). I des d\'aqu\xc3\xad va crear el neologisme Euskadi per al seu suposat Pa\xc3\xads Basc independent. Aquesta teoria est\xc3\xa0 avui dia totalment desacreditada, sent l\'\xc3\xbanica etimologia s\xc3\xa8ria la d\'enautsi i - (k) llaura, per\xc3\xb2 el neologisme Euzkadi, en la seva escriptura regularitzada Euskadi, \xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament emprat en basc i en catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nGen\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nDurant un temps s\'ha pensat que els bascos eren gen\xc3\xa8ticament diferents a les poblacions pr\xc3\xb2ximes, i un estudi realitzat el 2010 indicava amb els seus resultats que no ho eren.'