b"\n_START_ARTICLE_\nTravnik\n_START_SECTION_\n1997\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la guerra hi va haver despla\xc3\xa7aments de poblaci\xc3\xb3 i neteges \xc3\xa8tniques. Milers de croats i serbis van fugir, mentre milers de bosnians hi van arribar. El desembre de 1997 la poblaci\xc3\xb3 era nom\xc3\xa9s de 59.367 habitants dels quals 48.861 eren bosnians (82%), 539 serbis (1%), 9,144 croats (15%) i 823 altres (1,4*).\n_START_SECTION_\n2004\n_START_PARAGRAPH_\nPer manca de cens l'estimaci\xc3\xb3 era de 70.000 habitants (pels retornats i l'alt creixement demogr\xc3\xa0fic). Per la ciutat s'estimava en 26.510 habitants\n_START_SECTION_\n2005\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2005 la majoria eren bosnians (86%), i els croats eren el 14%.\n_START_SECTION_\n2010\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2010, la poblaci\xc3\xb3 de la ciutat s'estimava en 19.213 habitants. El 2008, la poblaci\xc3\xb3 de la municipalitat s'estimava en 55.093 habitants. No hi ha dades \xc3\xa8tniques.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha proves de poblament des del Neol\xc3\xadtic; m\xc3\xa9s tard hi ha restes dels il\xc2\xb7liris i molt abundants dels romans i de la primera \xc3\xa8poca cristiana. Els vestigis desapareixent al segle VII amb l'arribada dels eslaus i no reapareixen fins al segle XIII amb dues esgl\xc3\xa9sies i cinc fortaleses, i algunes tombes i necr\xc3\xb2polis medievals; el fort de Travnik, del segle XV \xc3\xa9s l'origen de la ciutat que s'esmenta per primer cop el 1463/1464 quan hi va estar el sult\xc3\xa0 Mehmet II en la seva campanya a B\xc3\xb2snia, per\xc3\xb2 l'\xc3\xa0rea s'esmenta ja el 1244 per Bela IV d'Hongria. Sota la ciutadella es va formar un mercat i despr\xc3\xa9s una kasaba otomana que va esdevenir la seu de la nahiye de La\xc5\xa1va i des de 1528 del kadalik de Bosna-Brod. Primer va cr\xc3\xa9ixer lentament per\xc3\xb2 a la segona meitat del segle XVI ho va fer amb m\xc3\xa9s rapidesa. Al final del segle XVII passava de tres mil habitants. Evliya \xc3\x87elebi la va visitar el 1660. El 1699 fou atacada pels imperials; aquell mateix any la seu del governador otom\xc3\xa0 fou traslladada de Sarajevo a Travnik on va restar fins al 19 de juny de 1850 (excepte de 1827 a 1828 i de 1832 a 1836 o 1839). A la meitat del segle XIX tenia m\xc3\xa9s de set mil habitants. en majoria musulmans (uns 1000 cristians ortodoxos, 500 cat\xc3\xb2lics, 300 gitanos i 60 jueus). S'hi van establir alguns consolats (el franc\xc3\xa8s de 1806 a 1814, l'austr\xc3\xadac de 1808 a 1820). El trasllat del govern a Sarajevo va iniciar el seu declivi. Despr\xc3\xa9s de l'ocupaci\xc3\xb3 austr\xc3\xadaca, en el primer cens de 1879 nom\xc3\xa9s tenia 5.887 habitants (3.482 musulmans, 1445 cat\xc3\xb2lics, 576 ortodoxos i 374 jueus). La vila es va anar transformant i especialment despr\xc3\xa9s de l'incendi de 1903 que va fer desapar\xc3\xa8ixer el centre hist\xc3\xb2ric del qual les edificacions eren de fusta. La poblaci\xc3\xb3 el 1879 era de 5.887 habitants (3.482 musulmans), el 1885 de 5.933 (3.042 musulmans), el 1895 de 6.291 ((2.983 musulmans) i el 1910 de 6.647 (2.750 musulmans). Els cat\xc3\xb2lics progressivament es van considerar croats i els ortodoxos serbis. Despr\xc3\xa9s de la I Guerra Mundial, el 1921 tenia una poblaci\xc3\xb3 de 6.334 habitants i va prosperar lentament; el 1975 en tenia poc m\xc3\xa9s de 14.000."