b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Schuman\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut al Bronx a Nova York, fill de Samuel i Rachel Schuman, Schuman va ser anomenat aix\xc3\xad en record del vint-i-set\xc3\xa8 president dels Estats Units, William Howard Taft (si b\xc3\xa9 la seva fam\xc3\xadlia preferia anomenar-lo Bill). Schuman tocava el viol\xc3\xad i el banjo de nen, per\xc3\xb2 la seva passi\xc3\xb3 irrefrenable era el beisbol. Quan encara era a la high school, va formar una dance band, la Billy Schuman and his Alamo Society Orchestra, que tocava per als ve\xc3\xafns i bars mitzvahs (Schuman tocava el contrabaix a la banda). _NEWLINE_El 1928 va ingressar a l\'Escola de Comer\xc3\xa7 de la Universitat de Nova York per seguir la carrera d\'economia, i al mateix temps treballava en una ag\xc3\xa8ncia de publicitat. Tamb\xc3\xa9 va compondre can\xc3\xa7ons populars amb EB Marks, Jr, un amic que havia conegut feia temps. Llavors Schuman va con\xc3\xa8ixer al lletrista Frank Loesser, amb qui va escriure al voltant de quaranta can\xc3\xa7ons. De fet, la primera can\xc3\xa7\xc3\xb3 publicada per Loesser, In Love with a Memory of You, acredita la m\xc3\xbasica a William H. Schuman._NEWLINE_El 4 d\'abril de 1930, Schuman va assistir amb la seva germana gran, Audrey, a un concert al Carnegie Hall de la Filharm\xc3\xb2nica de Nova York, dirigida per Arturo Toscanini. En el programa hi havia obres de Wagner, Kod\xc3\xa1ly i Schumann. D\'aquesta experi\xc3\xa8ncia, Schuman posteriorment diria que estava sorpr\xc3\xa8s de veure l\'oce\xc3\xa0 d\'instruments de corda, i tots movent l\'arc en forma semblant. Nom\xc3\xa9s la visi\xc3\xb3 era impressionant, per\xc3\xb2 el so! Estava impactat. Mai no havia sentit una cosa semblant. L\'endem\xc3\xa0, vaig decidir fer-me compositor._NEWLINE_Schuman va abandonar l\'escola per estudiar m\xc3\xbasica. Un dels seus mestres fou Roy Harris, que va cridar l\'atenci\xc3\xb3 sobre Schuman al director d\'orquestra Serge Koussevitzky, el qual va donar suport en moltes de les seves obres. Koussevitzky va dirigir en particular la simfonia n\xc3\xbam. 2 de Schuman, el 1939. Una de les obres m\xc3\xa9s conegudes de Schuman \xc3\xa9s la simfonia per a cordes, encarregada per la fundaci\xc3\xb3 Koussevitzky i dedicada a la mem\xc3\xb2ria de Natalie Koussevitzky. Va ser estrenada sota la direcci\xc3\xb3 de Koussevitzky el 12 de novembre de 1943._NEWLINE_El 1943 va guanyar el primer premi Pulitzer de m\xc3\xbasica per la seva cantata A Free Song, adaptat de poemes de Walt Whitman. Entre 1935 i 1945, va ensenyar composici\xc3\xb3 en el Sarah Lawrence College. El 1945, es va convertir en president de la Juilliard School of Music, fundant el Juilliard String Quartet. La va deixar el 1961 per prendre la direcci\xc3\xb3 del Lincoln Center.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nSchuman ha escrit un nombre important de partitures. Les seves vuit simfonies, numerades de 3 a 10, (de les dues primeres el compositor n\'ha renegat) evolucionen cap a una estatura cada vegada m\xc3\xa9s important. El seu concert per a viol\xc3\xad (1947, revisat el 1959) ha estat descrit com una de les seves obres majors. Entre les seves altres composicions, es pot citar el New England Triptych (1956, sobre melodies de William Billings), l\'American Festival Overture (1939), la m\xc3\xbasica per a ballet Undertow (1945) i Judith (1949) (aquest \xc3\xbaltim escrit per a Martha Graham), el Mail Order Madrigals (1972), dues \xc3\xb2peres, The Mighty Casey (1953, basat en el llibre d\'Ernest L. Thayer Casey at the Bat), que reflecteix el seu amor per al beisbol i A Question of Taste (1989, segons una novel\xc2\xb7la de Roald Dahl). Ha fet igualment un arranjament per a orquestra de l\'obra per a orgues de Charles Ives, Variations on "America" el 1963, versi\xc3\xb3 actualment la m\xc3\xa9s coneguda. Una altra pe\xc3\xa7a popular continua sent el seu George Washington Bridge (1952).'