b"\n_START_ARTICLE_\nMahdia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls darrers agl\xc3\xa0bides ja havien abandonat Kairuan per Tunis, millor situada. El califa fatimita va dir que tenia una premonici\xc3\xb3 i va buscar un lloc per a la seva capital. La ciutat fou constru\xc3\xafda sobre una petita pen\xc3\xadnsula (Ras Ifriqiya), que s'enfonsa a la mar uns 1.400 metres, i amb acc\xc3\xa9s nom\xc3\xa9s per un cam\xc3\xad estret; per terra no es podia ocupar i per mar el califa disposava d'una bona marina heretada dels agl\xc3\xa0bides._NEWLINE_Diversos texts indiquen que a la zona ja hi havia hagut un establiment p\xc3\xbanic i despr\xc3\xa9s rom\xc3\xa0, que va portar el nom de Gummi i en \xc3\xa0rab Djumma. L'elecci\xc3\xb3 del lloc fou el 309 de l'h\xc3\xa8gira (912/913) i la inauguraci\xc3\xb3 de la ciutat el 8 de shawwal del 308 (20 de febrer del 921). Un mur de 175 metres barrava el pas cap a l'istme (amb una avantmuralla 40 metres abans) i els murs tenien una amplada de m\xc3\xa9s de 8 metres. La porta era de ferro, ornada de lleons de bronze amb un vest\xc3\xadbul (anomenat Al-Sakifa al-Kahla, modernament transformat en Skifa kahla) de 33 metres de llarg per 5,10 d'ample. A la nova ciutat, hi havia dos palaus (un per al califa i un altre per al seu fill), edificis administratius, magatzems, pous i cisternes, un arsenal i una mesquita (restaurada als anys seixanta); el port interior era senzill per\xc3\xb2 estava ben abrigat._NEWLINE_La ciutat no va ser mai poblada massivament, i la gent vivia al barri de Zawila, fora dels murs, barri que fou envoltat d'una rasa per Al-Kaim (934-946), fill i successor d'Al-Mahdi. El 943 va esclatar la revolta del kharigita nukkarita Abu Yazid al-Nukkari, anomenat l'home de l'ase, que es va apoderar de Kairuan i va assetjar Mahdia (gener a octubre del 945) i nom\xc3\xa9s fou aturat per les muralles de la ciutat. La revolta fou finalment esclafada, per\xc3\xb2 el nou califa Al-Mansur (946-953) va decidir sortir de la ciutat i fundar una nova seu a Al-Mansuriya, a la vora de Kairuan (setembre del 948), just al lloc on havia obtingut la vict\xc3\xb2ria final decisiva sobre l'home de l'ase. Els seus successors ja van residir al Caire._NEWLINE_Quan es va produir la invasi\xc3\xb3 dels Banu Hilal, Mahdia va recuperar la condici\xc3\xb3 de capital. El z\xc3\xadrida Al-Muizz ben Badis s'hi va refugiar el 29 d'octubre del 1057. Era com un darrer refugi, i tamb\xc3\xa9 tenia perill per mar: els pisans i genovesos la van atacar i ocupar el 1087 juntament amb Zawila. Les dues ciutats foren saquejades i cremades. El 1123 foren els normands qui la van atacar, per\xc3\xb2 foren rebutjats. El 1134 va ser atacada per terra pels hammadites. Un tractat signat amb els normands de Sic\xc3\xadlia el 536 de l'h\xc3\xa8gira (1140/1141) impos\xc3\xa0 a la ciutat condicions molt dures, i finalment Roger II de Sic\xc3\xadlia la va ocupar el 22 de juny de 1148 i va liquidar la dinastia z\xc3\xadrida._NEWLINE_El 30 de juliol de 1159 els normands foren assetjats a la ciutat, per terra i mar, per l'ex\xc3\xa8rcit almohade d'Abd al-Mumin ben Ali i finalment els normands van capitular el 21 de gener de 1160. Un governador almohade es va establir a la ciutat._NEWLINE_Uns quaranta anys despr\xc3\xa9s, el governador Muhammad ben Abd al-Karim al-Radjradji al-Kumi, tot i que era de la mateixa tribu que Abd al-Mumin, es va aliar amb els mallorquins Banu Ghaniya i es va fer independent sota el califa An-N\xc3\xa0ssir (1199-1213), amb el t\xc3\xadtol d'Al-Mutawakkil ala Allah. El califa la va recuperar el 1205 i en va restaurar les fortificacions. Tamb\xc3\xa9 es va restaurar la vila de Zawiya, que no s'havia repoblat des de l'incendi del 1057. Al nord-oest va sorgir la vila d'Hibun (forma francesa moderna: Hiboun) al llarg del segle XIII._NEWLINE_Entre el 685 i el 686 de l'h\xc3\xa8gira (1286/1287), l'almirall catal\xc3\xa0 Roger de Ll\xc3\xbaria, per ordre del rei, va atacar diverses posicions de la costa de la moderna Tun\xc3\xadsia i entre aquestes Mahdia. El 1318 s'hi va fer independent Abu Darba ben al-Lihyani, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s es va sostenir fins al 1323. El 1338/1339 (739 de l'h\xc3\xa8gira), va caure en mans d'Ibn Abd al-Ghaffar, per\xc3\xb2 el 1360 tornava a estar en mans dels h\xc3\xa0fsides, que estaven restaurant les fortificacions per ordre del ministre Ibn Tafragin._NEWLINE_El 20 de juliol de 1390 fou atacada pels genovesos amb suport de cavallers francesos i anglesos, i dirigits per Llu\xc3\xads II de Borb\xc3\xb3, en un atac massiu que va durar fins al 20 de setembre de 1390. La ciutat va resistir l'atac, per\xc3\xb2 va haver de pagar un tribut per obtenir l'aixecament del setge._NEWLINE_Carles V la va atacar el 1509 per\xc3\xb2 no se'n va apoderar. Una vegada amb els h\xc3\xa0fsides sota la seva protecci\xc3\xb3 (1535), es va establir a la ciutat una guarnici\xc3\xb3 (1539), per\xc3\xb2 el 1540 va caure en mans del pirata Dragut. Al cap d'uns mesos en fou expulsat, per\xc3\xb2 la va recuperar tot seguit i s'hi va mantenir fins al 8 de setembre de 1550, quan fou ocupada pel genov\xc3\xa8s al servei de Carles V, almirall Andrea D\xc3\xb2ria. El 1554, abans de ser abandonada, fou desmantellada, i va quedar seguidament en mans dels otomans. L'aportaci\xc3\xb3 \xc3\xa8tnica d'aquests es va fer notar aix\xc3\xad com la dels andalusins o moriscs. El 60% de la poblaci\xc3\xb3 de Mahdia el 1970 era descendent dels koiloughlis (les guarnicions otomanes), que \xc3\xa9s la proporci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s alta del pa\xc3\xads, i amb efectes visibles sobre els costums i els noms i cognoms._NEWLINE_El 1689 va patir una epid\xc3\xa8mia de pesta; el 1740 fou evacuada per la poblaci\xc3\xb3 durament castigada per Al\xc3\xad Paix\xc3\xa0, per castigar la ciutat per la seva fidelitat al seu oncle. El 1848 hi havia prou cristians per a crear una parr\xc3\xb2quia. El 1858 va patir una epid\xc3\xa8mia de c\xc3\xb2lera que va fer estralls. Durant la revolta de 1864 els camperols de la zona van saquejar la ciutat (25 d'abril de 1864). L'expedici\xc3\xb3 dita de Zarruk i les exig\xc3\xa8ncies dels creditors van arru\xc3\xafnar la ciutat._NEWLINE_El 1881 es va establir el protectorat franc\xc3\xa8s i el 1885 fou declarada capital d'un caidat (districte). La municipalitat es va crear per decret el 21 de gener del 1887._NEWLINE_El 6 d'agost de 1920 en una manifestaci\xc3\xb3 contra la carestia de la vida es van produir saquejos; el 21 de mar\xc3\xa7 de 1925, la ciutat va obeir la consigna de vaga general llan\xc3\xa7ada a tot el pa\xc3\xads pel Destour; del 18 al 20 d'abril de 1933 hi va haver fortes manifestacions convocades pel Destour en protesta per l'enterrament en cementiris musulmans de tunisians amb nacionalitat francesa; encara era una ciutat petita quan va arribar la independ\xc3\xa8ncia. El seu desenvolupament a partir de 1970 va aconsellar erigir la governaci\xc3\xb3 de Mahdia separada de Sussa i Sfax, i en va esdevenir capital el 9 de mar\xc3\xa7 de 1974\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva economia estava i est\xc3\xa0 basada en l'ole\xc3\xafcultura i la pesca (sobretot de sardina i peix blau, el port \xc3\xa9s el primer port pesquer del pa\xc3\xads), a la qual s'ha afegit el turisme cada vegada m\xc3\xa9s important. Al segle XVIII i XIX, hi va haver plantacions de cot\xc3\xb3 per\xc3\xb2 al segle XX ja havien desaparegut. No fou fins als anys setanta quan va comen\xc3\xa7ar el desenvolupament, accentuat m\xc3\xa9s tard. El barri d'Hiboun va esdevenir zona tur\xc3\xadstica, que es va anar eixamplant a tota la ciutat. Cada divendres es fa mercat a la ciutat vella. Avui dia tota la zona costanera est\xc3\xa0 plena d'hotels. Les platges s\xc3\xb3n d'arena blana i fina, i aigua turquesa, per\xc3\xb2 fa molt de vent, cosa que li resta atractiu en comparaci\xc3\xb3 amb altres platges m\xc3\xa9s al nord.\n_START_SECTION_\nPersonatges c\xc3\xa8lebres\n_START_PARAGRAPH_\nPersonatges famosos de la ciutat s\xc3\xb3n els poetes Abu Amr Uthman al-Kays\xc3\xad (conegut per Ibn Urayba) mort el 1260, i Ibn al-Simat (mort el 1291), i el te\xc3\xb2leg sufita Kutb al-Dhamani (mort el 1224), que fou deixeble d'Abu Madyan."