b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de la Ventosa\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nS'hi arriba sortint de Piera per la carretera BV-224 en direcci\xc3\xb3 a Masquefa hi ha una rotonda on hi ha un indicador que detalla Castell de la Ventosa. Seguir sempre els indicadors del castell en direcci\xc3\xb3 sud-oest travessant urbanitzacions.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa fortalesa i l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel (avui desapareguda) fou constru\xc3\xafda per les fam\xc3\xadlies de Bernat Marcucii i de Guillem de Bedorc, les primeres documentades, els anys 1143 i 1160. _NEWLINE_El 1188, els esposos Guerau i Arsendis de Bedorc donaren la fortalesa i l'esgl\xc3\xa9sia al Monestir de Sant Cugat. La donaci\xc3\xb3 fou confirmada dos anys m\xc3\xa9s tard per el rei Alfons el Cast. L'any 1192, Guerau de Bedorc ho ratificava en el seu testament. No gaire m\xc3\xa9s tard comen\xc3\xa7aren a edificar-se les primeres masies, algunes de les quals encara es conserven: Ca l'Enric, Can Parellada, Ca l'Oliv\xc3\xa9, Can Ferrer i, molt probablement tamb\xc3\xa9, Cal Valls. Els propietaris d'aquestes masies ho eren tamb\xc3\xa9 de terres r\xc3\xbastiques i de conreu explotades per pagesos sota cens. En Pere Parellada consta en documents que daten del 1200, exercint com a testimoni de la consagraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de Piera. _NEWLINE_Els Parellada han mantingut el cognom a trav\xc3\xa9s dels temps (la darrera propiet\xc3\xa0ria en dur-lo fou Maria Gallego Parellada, que mor\xc3\xad a la segona meitat del segle XX).\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes del castell es conserven en dos turons contigus separats per un collet. En el tur\xc3\xb3 de llevant (347 m) hi ha les restes dels murs d'un edifici gran i una possible bestorre. En el tur\xc3\xb3 de ponent (340 m) hi ha restes d'una torre, de diverses \xc3\xa8poques. A llevant es troba un mur d'uns 6 metres de llarg, un gruix de 90 cm i una al\xc3\xa7ada d'uns 2 m del final del qual sorgeixen dos murs d'uns 2 m de llarg. Podrien ser muralles o un castell de 10 per 12 m de planta. En el mur llarg hi ha alguna espitllera i \xc3\xa9s format per pedres petites, sovint en opus spicatum. Es podria pensar en un edifici de cap al segle X, a manca d'una excavaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica acurada. A uns quants metres cap al nord hi ha restes d'una bestorre i d'un clos de muralles, tot molt malm\xc3\xa8s. _NEWLINE_En el tur\xc3\xb3 m\xc3\xa9s baix hi ha una torre constru\xc3\xafda en dos moments diferents. La primerenca, mitja torre interiorment circular t\xc3\xa9 uns 3,8 m d'alt i un gruix de mur de 260 cm. Feta de pedres petites o mitjanes en opus spicatum quasi pertot. Sembla que aquesta construcci\xc3\xb3 col\xc2\xb7laps\xc3\xa0 i s'hi adoss\xc3\xa0 a la banda nord un edifici complementari arrodonit amb un mur m\xc3\xa9s prim i carreus mitjans ben arrenglerats quasi tots. La dataci\xc3\xb3 \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil. La part nord de la torre segurament es bast\xc3\xad l'any 1000, per tant, la part sud ser\xc3\xa0 anterior, del segle X com les restes del tur\xc3\xb3 alt."