b"\n_START_ARTICLE_\nAnd\xc3\xbajar\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes m\xc3\xa9s antigues que s'han trobat en el seu entorn s\xc3\xb3n del paleol\xc3\xadtic, pertanyents a la Cultura Acheliense, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s en el neol\xc3\xadtic i en la primera part de l'edat del bronze quan s'intensifica el poblament del terme, afavorit pel desenvolupament de l'agricultura en les seves f\xc3\xa8rtils terres i el desenvolupament de la mineria a Sierra Morena. _NEWLINE_El primer poble que es va assentar d'una forma not\xc3\xb2ria en la zona van ser els oretans, poble iber, fundant l'antiga Isturgi en els Villares de And\xc3\xbajar (\xc3\xa9s un error d'identificaci\xc3\xb3 molt generalitzat confondre-la amb Iliturgi, situada en tur\xc3\xb3 M\xc3\xa1quiz, Meng\xc3\xadbar; de fet el gentilici d'And\xc3\xbajar, iliturgitano, ve d'aqu\xc3\xad), entrant en contacte amb turdetans, fenicis, grecs i cartaginesos i altres poblacions com Obulco (Porcuna) o Castulo (Linares). Tota aquesta zona va ser romanitzada a la Hisp\xc3\xa0nia Ulterior. Durant la revolta de 197 aC, Marc Helvi Blasi\xc3\xb3 va derrotar als celtibers a la batalla d'Iliturgi el 196 aC._NEWLINE_L'any 711, despr\xc3\xa9s de la batalla de Guadalete, tota la zona sud de la pen\xc3\xadnsula passaria a Al-Andalus. Traslladada la poblaci\xc3\xb3 des dels Villares de And\xc3\xbajar a l'actual nucli antic d'And\xc3\xbajar, el nom d'Anduyar (And\xc3\xbajar) va sorgir per primera vegada durant l'emirat de Muh\xc3\xa0mmad I (853). Els almohades, en el segle XII, van fortificar la ciutat definitivament. Va ser reconquistada per Ferran III de Castella de forma pac\xc3\xadfica el 1225. Enric IV li va concedir el 1467 la condici\xc3\xb3 de ciutat. Va ser ocupada el 1808 pels francesos i el 1873 es va declarar cant\xc3\xb3 federal.\n_START_SECTION_\nFestes i costums populars\n_START_PARAGRAPH_\nLa festa m\xc3\xa9s destacada \xc3\xa9s el Romiatge de la Virgen de la Cabeza, en la qual els fidels realitzen una visita al santuari situat en el tur\xc3\xb3 del Cabezo. La llegenda conta que un pastor de Colomera (Granada) anomenat Juan Alonso de Rivas es trobava la nit de l'11 al 12 d'agost de 1227 cuidant el bestiar d'un ve\xc3\xad d'Arjona quan va comen\xc3\xa7ar a veure unes estranyes llums a la part alta d'un tur\xc3\xb3 i a escoltar el so incessant d'una campana. Va pujar al cim del tur\xc3\xb3 on va trobar una imatge de la Virgen de la Cabeza._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 se celebra la Fira de setembre, una fira ramadera, que, actualment, t\xc3\xa9 un menor protagonisme, per\xc3\xb2 segueix rebent expositors de bestiar."