b'\n_START_ARTICLE_\nAire condicionat\n_START_PARAGRAPH_\nEl condicionament d\'aire \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s de tractament de l\'aire ambient de locals destinats al comer\xc3\xa7, a l\'habitatge, a processos industrials o d\'emmagatzematge, etc. Consisteix a regular les condicions quant a la temperatura, humitat, neteja, renovaci\xc3\xb3, filtratge i el moviment de l\'aire dins dels locals usant m\xc3\xa0quines denominades gen\xc3\xa8ricament aire condicionat._NEWLINE_Entre els sistemes de condicionament es troben els aut\xc3\xb2noms i els centralitzats. Els primers produeixen per si mateixos l\'augment de calor o la seva disminuci\xc3\xb3 (fred) i tracten l\'aire parcialment. Els centralitzats tenen un o m\xc3\xa9s condicionadors individuals que tracten parcialment l\'aire i obtenen l\'energia t\xc3\xa8rmica (calor o fred) d\'un sistema centralitzat. En aquest \xc3\xbaltim cas, la producci\xc3\xb3 de calor sol confiar-se a calderes que funcionen amb combustibles. La producci\xc3\xb3 de fred en m\xc3\xa0quines frigor\xc3\xadfiques, que funcionen per compressi\xc3\xb3 o per absorci\xc3\xb3, porten el fred produ\xc3\xaft mitjan\xc3\xa7ant sistemes de refrigeraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'invent, definit com un aparell de tractament de l\'aire, fou patentat el mes de gener de l\'any 1906, per\xc3\xb2 el terme aire condicionat, fou encunyat per Stuart Cramer, un enginyer t\xc3\xa8xtil de Carolina del Nord, qui patent\xc3\xa0 un humidificador l\'abril del mateix 1906._NEWLINE_Willis Carrier, tot i que de fam\xc3\xadlia humil, aconsegu\xc3\xad matricular-se a la Universitat Cornell d\'Ithaca (Nova York). Hagu\xc3\xa9 de treballar per mantenir-se, per\xc3\xb2 l\'any 1901, en sort\xc3\xad amb una llicenciatura en enginyeria el\xc3\xa8ctrica. L\'any 1902 Willis Haviland Carrier va crear les bases de la refrigeraci\xc3\xb3 moderna i al trobar-se amb els problemes de l\'excessiva humidificaci\xc3\xb3 de l\'aire refredat, en l\'aire condicionat i va desenvolupar el concepte de climatitzaci\xc3\xb3 d\'estiu._NEWLINE_En aquella \xc3\xa8poca un impressor novaiorqu\xc3\xa8s de Brooklin  tenia greus dificultats en el proc\xc3\xa9s d\'impressi\xc3\xb3, que impedia el comportament normal del paper, obtenint una qualitat molt pobre per les variacions de temperatura, calor i humitat. Carrier es va posar a investigar per a resoldre el problema: va dissenyar una m\xc3\xa0quina espec\xc3\xadfica que controlava la humitat per mitj\xc3\xa0 de tubs refredats, donant lloc a la primera unitat de refrigeraci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria. R\xc3\xa0pidament s\'hi van interessar altres ind\xc3\xbastries que depenien dels factors ambientals per als seus processos de producci\xc3\xb3, com ara comestibles, tabac, pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules o productes t\xc3\xa8xtils i farmac\xc3\xa8utics._NEWLINE__NEWLINE_Durant aquells anys l\'objectiu principal de Carrier era millorar el desenvolupament del proc\xc3\xa9s industrial amb m\xc3\xa0quines que permetessin el control de la temperatura i la humitat. Els primers a fer anar el sistema d\'aire condicionat Carrier foren les ind\xc3\xbastries t\xc3\xa8xtils del sud dels Estats Units. Aquesta f\xc3\xa0brica tenia un gran problema. Per l\'abs\xc3\xa8ncia d\'humitat es creava un exc\xc3\xa9s d\'electricitat est\xc3\xa0tica fent que fibres de cot\xc3\xb3 es transformessin en borrissol. Gr\xc3\xa0cies a Carrier, el nivell d\'humitat es va estabilitzar i el problema del borrissol va quedar eliminat. _NEWLINE_Per la qualitat dels seus productes, un gran nombre d\'ind\xc3\xbastries, tant nacionals com internacionals, es decantaren per la marca Carrier. La primera venda que es va realitzar a l\'estranger va ser a la ind\xc3\xbastria de la seda de Yokohama al Jap\xc3\xb3 en 1907._NEWLINE_En 1915, esperonats per l\'\xc3\xa8xit, Carrier i sis amics reuniren 32.600 d\xc3\xb2lars i varen fundar "La Companyia d\'Enginyeria Carrier", on el gran objectiu era garantir a l\'usuari el control de la temperatura i humitat a trav\xc3\xa9s de la innovaci\xc3\xb3 tecnol\xc3\xb2gica i el servei al client. En 1922 Carrier porta a bon port un dels invents de major impacte en la hist\xc3\xb2ria de la ind\xc3\xbastria: "la refredadora centr\xc3\xadfuga". Aquest nou sistema de refrigeraci\xc3\xb3 es va estrenar en 1924 en els grans magatzems Hudson de Detroit, en els quals es van instal\xc2\xb7lar tres refredadores centr\xc3\xadfugues per a refredar el soterrani i posteriorment la resta de la botiga. El mateix any tamb\xc3\xa9 s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 en tres cinemes de l\'estat de Texas, als EUA. Aquell estiu, totes tres sales van veure cr\xc3\xa9ixer espectacularment l\'assist\xc3\xa8ncia d\'espectadors._NEWLINE_Tal va ser l\'\xc3\xa8xit, que immediatament es van instal\xc2\xb7lar aquest tipus de m\xc3\xa0quines en hospitals, oficines, aeroports, f\xc3\xa0briques, hotels i grans magatzems. La prova de foc va arribar en 1925, quant a la companyia Carrier se li encarrega la climatitzaci\xc3\xb3 del cinema Rivoli de Nova York situat a Times Square. Es realitza una gran campanya de publicitat que arriba r\xc3\xa0pidament als ciutadans i es formen llargues cues en la porta del cine. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que es va projectar aquella nit va ser r\xc3\xa0pidament oblidada, per\xc3\xb2 no ho va ser l\'aparici\xc3\xb3 de l\'aire condicionat._NEWLINE_A la fi de la d\xc3\xa8cada dels anys vint, propietaris de petites empreses volien competir amb les grans distribu\xc3\xafdores, de manera que Carrier va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar m\xc3\xa0quines petites. L\'any 1930, uns tres-cents cinemes tenien instal\xc2\xb7lat ja el sistema d\'aire condicionat.  L\'any 1928 es va fabricar un equip de climatitzaci\xc3\xb3 dom\xc3\xa8stic que refredava, escalfava, netejava i feia circular l\'aire i amb una principal aplicaci\xc3\xb3 que era la dom\xc3\xa8stica, per\xc3\xb2 la Gran Depressi\xc3\xb3 en els Estats Units va posar punt final a l\'aire condicionat en les cases. Fins despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial les vendes d\'equips dom\xc3\xa8stics no comen\xc3\xa7aren a tenir import\xc3\xa0ncia en empreses i habitatges particulars.\n_START_SECTION_\nTerminologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl tractament de l\'aire compr\xc3\xa8n diversos \xc3\xadtems a m\xc3\xa9s de la calefacci\xc3\xb3/refrigeraci\xc3\xb3, la humidificaci\xc3\xb3, la ventilaci\xc3\xb3 i la purificaci\xc3\xb3. Al local a condicionar hi ha elements de construcci\xc3\xb3 (parets, finestres, etc) i tamb\xc3\xa9 persones, maquin\xc3\xa0ria, productes vegetals o animals, t\xc3\xa8xtils, etc que intervenen en les condicions que s\xe2\x80\x99han de tractar. Habitualment es coneix com a climatitzaci\xc3\xb3 \xc3\xbanicament quan es procura el confort de les persones._NEWLINE_Les sigles HVAC corresponen a l\'acr\xc3\xb2nim angl\xc3\xa8s de Heating, Ventilating and Air Conditioning (escalfament, ventilaci\xc3\xb3 i aire condicionat), que engloba el conjunt de m\xc3\xa8todes i t\xc3\xa8cniques que estudien i analitzen el tractament de l\'aire quant al seu refredament, escalfament, humidificaci\xc3\xb3/deshumidificaci\xc3\xb3, qualitat, moviment, etc._NEWLINE_Entre els sistemes de condicionament es troben els aut\xc3\xb2noms i els centralitzats. Els primers produeixen la calor o el fred i tracten l\'aire (encara que normalment no del tot). Els segons tenen un o uns condicionadors que tan sols tracten l\'aire i obtenen l\'energia t\xc3\xa8rmica (calor o fred) d\'un sistema centralitzat. En aquest \xc3\xbaltim cas, la producci\xc3\xb3 de calor sol confiar-se a calderes que funcionen amb combustibles. La de fred a m\xc3\xa0quines frigor\xc3\xadfiques, que funcionen per compressi\xc3\xb3 o per absorci\xc3\xb3 i porten el fred produ\xc3\xaft mitjan\xc3\xa7ant sistemes de refrigeraci\xc3\xb3._NEWLINE_L\'expressi\xc3\xb3 "aire condicionat" sol referir-se a la refrigeraci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s correcta, ja que tamb\xc3\xa9 cal referir-se a la calefacci\xc3\xb3, sempre que es tractin (condicionin) tots o alguns dels par\xc3\xa0metres de l\'aire de l\'atmosfera. El que passa \xc3\xa9s que el m\xc3\xa9s important que tracta l\'aire condicionat, la humitat de l\'aire, no ha tingut import\xc3\xa0ncia en la calefacci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 quasi tota la humitat necess\xc3\xa0ria, quan s\'escalfa l\'aire, s\'afegix de manera natural pels processos de respiraci\xc3\xb3 i transpiraci\xc3\xb3 de les persones. D\'aqu\xc3\xad que quan s\'inventaren m\xc3\xa0quines per a refrigerar, hi hagu\xc3\xa9s la necessitat de crear sistemes que abaixessin tamb\xc3\xa9 la humitat ambient.\n_START_SECTION_\nComposici\xc3\xb3 de l\'aire\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aire est\xc3\xa0 compost principalment pels gasos nitrogen, oxigen i arg\xc3\xb3. La resta dels components, entre els quals hi ha vapor d\'aigua, di\xc3\xb2xid de carboni (d\'efecte hivernacle), met\xc3\xa0, \xc3\xb2xid nitr\xc3\xb3s, oz\xc3\xb3, entre d\'altres.[1] En petites quantitats poden existir subst\xc3\xa0ncies d\'un altre tipus: pols, pol\xc2\xb7len, espores, cendra volc\xc3\xa0nica, etc. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n detectables gasos abocats a l\'atmosfera en qualitat de contaminants, com clor i els seus compostos, fluor, mercuri i compostos de sofre._NEWLINE_El punt de rosada \xc3\xa9s la temperatura a la qual ha de baixar una massa d\'aire, a pressi\xc3\xb3 constant, perqu\xc3\xa8 la humitat relativa arribi al 100%, \xc3\xa9s a dir, perqu\xc3\xa8 aquesta massa d\'aire quedi saturada._NEWLINE_La capacitat que t\xc3\xa9 l\'aire de contenir vapor d\'aigua no \xc3\xa9s constant, sin\xc3\xb3 que dep\xc3\xa8n de la temperatura. Com m\xc3\xa9s calent \xc3\xa9s l\'aire, m\xc3\xa9s quantitat de vapor d\'aigua pot contenir. Si una massa d\'aire a una determinada temperatura t\xc3\xa9, per exemple, la meitat del vapor d\'aigua que pot contenir a aquesta temperatura, podem dir que la humitat relativa \xc3\xa9s del 50%. Si ara baixem progressivament la temperatura d\'aquest aire, la quantitat de vapor d\'aigua que podr\xc3\xa0 contenir \xc3\xa9s cada vegada menor, i per tant la humitat relativa puja. Quan la humitat relativa arriba al 100%, la temperatura de l\'aire coincideix amb el punt de rosada.'