b'\n_START_ARTICLE_\nKunyu Wanguo Quantu\n_START_SECTION_\nC\xc3\xb2pia del museu de Nanqu\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nA la c\xc3\xb2pia del museu de Nanqu\xc3\xadn, pintada amb colors, destaquen els dibuixos de naus i besties als oceans i a Magell\xc3\xa0nica. T\xc3\xa9 un istme al canal de la m\xc3\xa0niga que converteix Anglaterra en pen\xc3\xadnsula. A l\'exemplar de Miyagi es pot veure que aix\xc3\xb2 pot haver passat perqu\xc3\xa8 la separaci\xc3\xb3 entre les planxes n\xc2\xba 5 i n\xc2\xba 6 passa pel canal de la m\xc3\xa0niga i les onades per dibuixar l\'aigua no arriben fins als marges de les planxes. No hi ha cap nom per la Xina._NEWLINE_ Est\xc3\xa0 en un bon estat de conversi\xc3\xb3, clarament millor que l\'estampa original de Minnesota: no t\xc3\xa9 lletres gastades i en general la seva superf\xc3\xadcie es veu en un estat millor. Tanmateix falta text: la \xe5\xb7\xb4/PA/ de \xe6\xad\x90\xe9\x82\x8f\xe5\xb7\xb4("Europa"); el text fora del mapa a dalt de la planxa n\xc2\xba5 i una dotzena de lletres en el text sobre els eclipsis (columnes 2 a 4, a l\'esquerra del diagrama). All\xc3\xa0 on el mapa de Nanqu\xc3\xadn t\xc3\xa9 un  peda\xc3\xa7 en blanc, a l\'esquerra de la planxa n\xc2\xba 5 a sota del cercle polar ant\xc3\xa0rtic, tamb\xc3\xa9 hi ha terra buida als exemplars de Minnesota, T\xc3\xb2quio i Viena.\n_START_SECTION_\nNotes sobre l\'escriptura xinesa\n_START_PARAGRAPH_\nEl mapa cont\xc3\xa9 una gran quantitat de text. Tot el text, incl\xc3\xb2s els nombres, est\xc3\xa0 escrit amb s\xc3\xadmbols d\xe2\x80\x99escriptura xinesa, amb l\xe2\x80\x99escassa excepci\xc3\xb3 de les emblemes jesu\xc3\xaftes "IHS". Evidentment es tracta d\xe2\x80\x99escriptura xinesa tradicional, no de la escriptura xinesa simplificada introdu\xc3\xafda a la Rep\xc3\xbablica Popular de la Xina a l\'\xc3\xa8poca de Mao. La llengua \xc3\xa9s xin\xc3\xa8s literari (xin\xc3\xa8s cl\xc3\xa0ssic).\n_START_SECTION_\nSignificats i pronunciaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl significat d\'un s\xc3\xadmbol xin\xc3\xa8s pot ser: un substantiu (\xe8\x99\xab insecte, \xe8\x9b\x87 serp, \xe5\xa4\xa9 cel, \xe6\x97\xa5 sol, d\xc3\xada, \xe6\x9c\x88 lluna, mes); un adjectiu (\xe6\x98\x8e brillant, \xe5\xa4\xa7 gran, \xe5\xb0\x8f petit); un adverbi (\xe6\x98\x8e dem\xc3\xa0) una preposici\xc3\xb3 (\xe4\xb8\x8a sobre; \xe4\xb8\x8b sota); un verb (\xe4\xb8\x8a pujar; \xe4\xb8\x8b baixar); un numeral (\xe7\x99\xbe 100; \xe5\x8d\x83 1.000; \xe5\x84\x84 100.000.000); etc._NEWLINE_La majoria dels s\xc3\xadmbols est\xc3\xa0 compost de diferents elements i en principi aquests elements tenen un significat propi (exemple: l\'element esquerre de \xe8\x9b\x87). Molts d\'aquests elements tenen una relaci\xc3\xb3 amb el significat o amb la pronunciaci\xc3\xb3 del s\xc3\xadmbol complet. Aix\xc3\xb2 no vol dir que del coneixement dels elements es pugui deduir el significat del s\xc3\xadmbol complet. Pot ser tant impossible com seria escoltar la paraula francesa grenouille per primera vegada i deduir amb arguments d\'evoluci\xc3\xb3 fon\xc3\xa8tica que deu significar granota. Un exemple relativament f\xc3\xa0cil \xc3\xa9s \xe6\x98\x8e:_NEWLINE_\xe6\x98\x8e = dem\xc3\xa0. Quan sol(\xe6\x97\xa5) i lluna(\xe6\x9c\x88) hagin fet una volta._NEWLINE_\xe6\x98\x8e = brillant, com en el nom de la dinastia Ming(\xe6\x98\x8e). El sol(\xe6\x97\xa5) i la lluna(\xe6\x9c\x88) s\xc3\xb3n els objectes m\xc3\xa9s brillants del m\xc3\xb3n._NEWLINE_Donat que tots el noms propis xinesos s\'escriuen amb s\xc3\xadmbols xinesos i que en general un s\xc3\xadmbol xin\xc3\xa8s t\xc3\xa9 un significat, \xc3\xa9s normal que els noms propis signifiquen quelcom. Per exemple, trobem en el mapa el top\xc3\xb2nim \xe5\x8d\x97\xe4\xba\xac Nanjing (Nanqu\xc3\xadn en catal\xc3\xa0) que significa capital(\xe4\xba\xac) del sud(\xe5\x8d\x97)._NEWLINE_Molts noms propis europeus, per\xc3\xb2, no tenen cap significat en el vocabulari actual. Per exemple, haur\xc3\xadem de rec\xc3\xb3rrer al ib\xc3\xa8ric o al fenici per a buscar el significat de B\xc3\xa0rcino o Hisp\xc3\xa0nia. Per a escriure amb s\xc3\xadmbols xinesos aquells noms que no es poden traduir a base del seu significat, s\'utilitzen s\xc3\xadmbols que en mandar\xc3\xad tenen una pronunciaci\xc3\xb3 semblant. _NEWLINE_ _NEWLINE_Per exemple \xe5\xa4\xa7("gran") es pronuncia /TA/ (pinyin:d\xc3\xa0). \xe5\xa4\xa7 apareix en el mapa en el nom d\'It\xc3\xa0lia, \xe6\x84\x8f\xe5\xa4\xa7\xe9\x87\x8c\xe4\xba\x9e, pronunciat /YI-TA-LI-YA/. (El \xe9\x87\x8c \xc3\xa9s un Li i apareix en el Kunyu Wanguo Quantu com a unitat de mesura per a les dist\xc3\xa0ncies dels planetes)._NEWLINE_No s\'ha d\'esperar que els top\xc3\xb2nims ya tinguessin en el Kunyu Wanguo Quantu la mateixa forma com avui. Exemples: Ricci usa el nom de L\xc3\xadbia per tot el continent afric\xc3\xa0; la Xina \xc3\xa9s \xe5\xa4\xa7\xe6\x98\x8e\xe4\xb8\x80\xe7\xb5\xb1("gran Ming una uni\xc3\xb3") al mapa i \xe4\xb8\xad\xe5\x9c\x8b("pa\xc3\xads del mig") avui; Espanya o Hisp\xc3\xa0nia \xc3\xa9s \xe4\xbb\xa5\xe8\xa5\xbf\xe6\x8a\x8a\xe4\xbd\xa0\xe4\xba\x9e /YI-SHI-PA-NI-YA/ en el mapa de Ricci i \xe8\xa5\xbf\xe7\x8f\xad\xe7\x89\x99 /SHI-PAN-YA/ (pinyin X\xc4\xab b\xc4\x81n y\xc3\xa1) avui._NEWLINE_A la secci\xc3\xb3 "Top\xc3\xb2nims - Pronunciaci\xc3\xb3" d\'aquest article hi ha consideracions sobre la pronunciaci\xc3\xb3 del xin\xc3\xa8s en l\'\xc3\xa8poca de Matteo Ricci.\n_START_SECTION_\nElements fora del mapamundi - a la dreta\n_START_PARAGRAPH_\nEl t\xc3\xadtol \xe5\x9d\xa4\xe8\xbc\xbf\xe8\x90\xac\xe5\x9c\x8b\xe5\x85\xa8\xe5\x9c\x96, a dalt a la dreta, es pot traduir amb "Mapa complet dels deu mil pa\xc3\xafsos del m\xc3\xb3n" o amb "Mapamundi del mir\xc3\xadada de regnes del m\xc3\xb3n", etc._NEWLINE_A sota el t\xc3\xadtol hi ha un text llarg d\'uns 1.500 car\xc3\xa0cters, distribu\xc3\xaft en  12 columnes. En aquest text Ricci demostra amb dades astron\xc3\xb2miques i observacions del seu viatge des d\'Europa que la terra t\xc3\xa9 forma d\'esfera: \xe5\x9c\xb0("terra") \xe5\xbd\xa2("forma") \xe6\x9e\x9c("fruita") \xe5\x9c\x93("rod\xc3\xb3"), a la columna n\xc2\xba 3 del text. D\xc3\xb3na els noms dels continents (columna n\xc2\xba 5) i d\xc3\xb3na explicacions sobre la geometria de la esfera terrestre.  Al final del text (al costat del "\xe4\xb8\x80\xe5\xb9\x85") els \xc3\xbaltims 4 car\xc3\xa0cters, \xe5\x88\xa9\xe7\x91\xaa\xe7\xab\x87\xe6\x92\xb0, diuen "escrit per Matteo Ricci": el \xe6\x92\xb0 final significa "redactar" i \xe5\x88\xa9\xe7\x91\xaa\xe7\xab\x87/LI-MA-TOU/, \xc3\xa9s el nom xin\xc3\xa8s de Ricci(Li-ci), Matteo(Ma-tou). En l\'exemplar de la Bell Library les tres lletres \xe5\x88\xa9\xe7\x91\xaa\xe7\xab\x87 del seu nom s\xc3\xb3n entre les mes gastades de tot el text, mentre que no estan gens gastades en l\'exemplar de Miyagi que deixa intacte els emblemes jesu\xc3\xaftes tamb\xc3\xa9._NEWLINE__NEWLINE_Aquest text es troba a la xarxa en xin\xc3\xa8s simplificat: "[...]\xe5\x9c\xb0\xe4\xb8\x8e\xe6\xb5\xb7\xe6\x9c\xac\xe6\x98\xaf\xe5\x9c\x86\xe5\xbd\xa2..."._NEWLINE_Fora del l\xc3\xadmit nord-est del mapamundi hi ha un model cosmol\xc3\xb2gic dels 9 cels (\xe4\xb9\x9d\xe5\xa4\xa9). Consta d\'un diagrama circular, el t\xc3\xadtol \xe4\xb9\x9d\xe9\x87\x8d\xe5\xa4\xa9\xe5\x9c\x96 del diagrama, un text a sota que explica els quatre(\xe5\x9b\x9b...) elements al interior de la primera esfera i un text a l\'esquerra sobre les nou esferes celestes. L\'orientaci\xc3\xb3 del diagrama s\'indica al seu exterior amb les paraules \xe6\xa5\xb5\xe5\x8c\x97("pol nord") i \xe8\xb5\xa4\xe9\x81\x93("equador"). Al centre hi ha la Terra, feta del element terra(\xe5\x9c\x9f) amb aigua(\xe6\xb0\xb4) a la seva superf\xc3\xadcie. Mes a fora hi ha els aires(\xe6\xb0\xa3) de sota(\xe4\xb8\x8b\xe6\xb0\xa3) del mig(\xe4\xb8\xad\xe6\xb0\xa3) i de sobre(\xe4\xb8\x8a\xe6\xb0\xa3) i finalment el foc(\xe7\x81\xab) amb dibuixos de flames (originals) o pintat de vermell (c\xc3\xb2pia). M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 comen\xc3\xa7a el m\xc3\xb3n celeste. Els set astres es mouen: a l\'esfera 1\xc2\xaa(\xe4\xb8\x80), qui \xc3\xa9s de la lluna(\xe6\x9c\x88); a la 2\xc2\xaa(\xe4\xba\x8c), qui \xc3\xa9s del Mercuri(\xe6\xb0\xb4\xe6\x98\x9f); a la 3\xc2\xaa(\xe4\xb8\x89), qui \xc3\xa9s de la Venus(\xe9\x87\x91\xe6\x98\x9f); fins a la 7\xc2\xaa(\xe4\xb8\x83), qui \xc3\xa9s del Saturni(\xe5\x9c\x9f\xe6\x98\x9f). L\'esfera 8\xc2\xaa(\xe5\x85\xab) \xc3\xa9s la de les estrelles, agrupades en 28(\xe4\xba\x8c\xe5\x8d\x81\xe5\x85\xab) constel\xc2\xb7lacions segons l\'astronomia xinesa. La 9\xc2\xaa(\xe4\xb9\x9d) es mou en 1(\xe4\xb8\x80) dia(\xe6\x97\xa5) d\'est(\xe6\x9d\xb1) a oest(\xe8\xa5\xbf), en contra de les altres 8 esferes que es mouen de oest(\xe8\xa5\xbf) a est(\xe6\x9d\xb1) en un per\xc3\xadode indicat en anys(\xe5\xb9\xb4), dies(\xe6\x97\xa5) i quarts d\'hores(\xe5\x88\xbb). Per exemple pel Saturn, 29 anys 155 dies i 25 quarts d\'hora. Aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n 29,425 anys i compara b\xc3\xa9 amb par\xc3\xa0metres orbitals actuals. Degut al model geoc\xc3\xa8ntric, el per\xc3\xadode de 365 dies i 23 quarts s\'aplica tant al sol com als planetes interiors, Mercuri i Venus. _NEWLINE_Amb el calendari juli\xc3\xa0, que t\xc3\xa9 un 29 de Febrer cada 4 anys, la durada mitjana d\'un any era de 365,25 dies = 365 dies i 24 quarts d\'hora, o sigui un quart d\'hora m\xc3\xa9s que al diagrama del Kunyu Wanguo Quantu. 1582, l\'any quan Ricci es va traslladar de Goa a Macau, el papa Gregori XIII va establir el nostre calendari actual, que en un per\xc3\xadode de 400 anys no t\xc3\xa9 100 dies 29 de Febrer sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s 97. Els 3 dies de diferencia, o sigui 3 \xc3\x97 24 \xc3\x97 4 =  288 quarts d\'hora menys, distribu\xc3\xafdes per 400 anys donen una correcci\xc3\xb3 de 288 / 400 = (arrodonit) 1 quart d\'hora. Matteo Ricci era deixeble de Christopher Clavius, figura clau en la reforma del calendari. Els dos estaven en contacte per correspond\xc3\xa8ncia fins a la mort de Ricci._NEWLINE_Fora del l\xc3\xadmit sud-est del mapamundi hi ha la imatge d\'una esfera armil\xc2\xb7lar amb el t\xc3\xadtol \xe5\xa4\xa9\xe5\x9c\xb0\xe5\x84\x80 i dos textos explicatius. L\'esfera armil\xc2\xb7lar repeteix en tres dimensions les cercles del gran mapa terrestre i, a m\xc3\xa9s, cont\xc3\xa9 un anell en el pla de l\'ecl\xc3\xadptica. Aquest anell mostra els 12 signes del zod\xc3\xadac (\xe7\x99\xbd\xe7\xbe\x8a"cabra blanca" \xc3\x80ries, \xe9\x87\x91\xe7\x89\x9b"vaca daurada" Taurus, etc.) i els 24 segments del zod\xc3\xadac xin\xc3\xa8s (\xe6\x98\xa5\xe5\x88\x86, \xe6\xb8\x85\xe6\x98\x8e, etc.). El text a l\'esquerra de la imatge explica l\'esfera armil\xc2\xb7lar. Aquest text es troba a la xarxa: "\xe5\xa4\xa9\xe5\x9c\xb0\xe5\x84\x80\xe4\xbb\xa5\xe8\xa6\x8b\xe6\x97\xa5\xe6\x9c\x88\xe9\x81\x8b\xe8\xa1\x8c...". El text a sobre de la imatge explica com la durada d\'un dia varia en funci\xc3\xb3 de la temporada i de la latitud._NEWLINE_El \xe4\xb8\x80\xe5\xb9\x85 a la zona de l\'esfera armil\xc2\xb7lar, a prop del nom de Matteo Ricci, indica que aquesta \xc3\xa9s la planxa n\xc2\xba 1 del Kunyu Wanguo Quantu._NEWLINE_La segona planxa(\xe4\xba\x8c\xe5\xb9\x85) est\xc3\xa0 coberta quasi completament pel mapamundi. A fora hi ha nom\xc3\xa9s un petit text arraconat a dalt._NEWLINE_Entre el marge dret del mapamundi i el text principal de la planxa n\xc2\xba 1 hi ha un emblema jesu\xc3\xafta ovalat a l\'altura dels latituds 35 a 38 nord i un altre, quadrat, a l\'altura dels latituds 37 a 41 sud. Comparant els dos exemplars de la biblioteca de la prefectura de Miyagi, es veu que el quadrat ha passat del original a la c\xc3\xb2pia, per\xc3\xb2 al lloc del ovalat nom\xc3\xa9s s\'ha dibuixat un cercle. A la copia de Nanqu\xc3\xadn, el "IHS" del emblema ovalat es sembla m\xc3\xa9s a cal\xc2\xb7ligrafia xinesa que a lletres llatins. L\'exemplar de la Bell Library t\xc3\xa9 la superf\xc3\xadcie danyada en els llocs dels dos emblemes i nom\xc3\xa9s queda un rastre del marge inferior del emblema ovalat.\n_START_SECTION_\nTextos al interior del mapa\n_START_PARAGRAPH_\n(La posici\xc3\xb3 est-oest s\'indica a partir del meridi\xc3\xa0 central o a partir del l\xc3\xadmit dret o esquerre del mapa: +est, -oest.)\n_START_SECTION_\nTextos met\xc3\xb2dics\n_START_PARAGRAPH_\n(55\xc2\xb0S, centre-70\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica) Text inscrit en un cercle. Explica com fer un instrument per a determinar la latitud amb una observaci\xc3\xb3 de l\'estrella polar. _NEWLINE_(55\xc2\xb0S, esquerra+90\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica) Explica com mesurar l\'ombra del sol per determinar la latitud geogr\xc3\xa0fica. Cont\xc3\xa9 a l\'esquerra una taula de latituds del sol que s\'explica en una secci\xc3\xb3 propia d\'aquest article._NEWLINE_(75\xc2\xb0S, dreta-60\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica) Explica com mesurar la llargada d\'un grau._NEWLINE_(0\xc2\xb0S, centre+80\xc2\xb0; Pac\xc3\xadfic) Explicaci\xc3\xb3 sobre les temporades al hemisferi nord, al hemisferi sud i al equador.\n_START_SECTION_\nTextos de homes de ci\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\n(10\xc2\xb0N, centre+30\xc2\xb0; Pac\xc3\xadfic). Text llarg del cient\xc3\xadfic Li Zhizao. D\xc3\xb3na credibilitat al mapa. Argumenta en favor de la terra en forma de bola i diu que la idea ja existia a la Xina antiga._NEWLINE_(30\xc2\xb0S, centre-10\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica). Text de Matteo Ricci. Escriu sobre la utilitat dels mapes per fixar coneixements que necessiten molt de temps per ser adquirits. Explica la seva admiraci\xc3\xb3 per la cultura xinesa._NEWLINE_(40\xc2\xb0S, centre+10\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica). El savi Chen Minzhi comenta l\'\xc3\xa0mplia informaci\xc3\xb3 que es troba en aquest mapa i sobre el llarg viatge que Ricci ha fet per a arribar a la Xina._NEWLINE_(60\xc2\xb0S, centre+60\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica). El savi Yang Jingchun compara Ricci amb savis xinesos del passat i felicita als productors del mapa._NEWLINE_(15\xc2\xb0S, centre-80\xc2\xb0; Oce\xc3\xa0 Indi). El savi Qi Guangzong aprecia els coneixements de Ricci._NEWLINE_(35\xc2\xb0S, dreta-90\xc2\xb0; Pac\xc3\xadfic Sud). El savi Wu Zhongming explica que el mapa de Ricci es basa en mapes anteriors fetes per exploradors europeus sobre un llarg per\xc3\xadode. Lloa el bon car\xc3\xa0cter de Ricci.\n_START_SECTION_\nTextos sobre llocs\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha un centenar de textos que expliquen el seu lloc. El mapa interactiu de l\'Asian Arts Museum de San Francisco n\'explica molts._NEWLINE_(35\xc2\xb0S, dreta-70\xc2\xb0; Pac\xc3\xadfic Sud). Text sobre Am\xc3\xa8rica del Sud i del Nord i sobre Magell\xc3\xa0nica. Explica que fa nom\xc3\xa9s 100 anys que els europeus han descobert aquestes terres enormes._NEWLINE_(60\xc2\xb0S, dreta-45\xc2\xb0; Estret de Magallanes). El text explica que el home que va passar per aquest estret es diu Magalh\xc3\xa3es i que han donat el seu nom al estret, al mar i a la terra.  _NEWLINE_(10\xc2\xb0S, centre-10\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica / Nova Guinea). La Nova Guinea es troba entre 0\xc2\xb0 i 10\xc2\xb0S als mateixos longituds que el Jap\xc3\xb3. El text diu que els europeus han comen\xc3\xa7at a arribar a aquest lloc i encara no han explorat si \xc3\xa9s una illa o si est\xc3\xa0 connectat a altres terres. Li diuen Nova Guinea perqu\xc3\xa8 es sembla a la Guinea d\'\xc3\x80frica._NEWLINE_(45\xc2\xb0S, esquerra+70\xc2\xb0; Magell\xc3\xa0nica). El text diu que la terra \xc3\xa9s rica en pebre per\xc3\xb2 la gent massa problem\xc3\xa0tica per fer comer\xc3\xa7._NEWLINE_(40\xc2\xb0N, esquerra+40\xc2\xb0; It\xc3\xa0lia, Roma). El text diu que el l\xc3\xadder religi\xc3\xb3s que viu aqu\xc3\xad no es casa i que ensenya el catolicisme rom\xc3\xa0 que tamb\xc3\xa9 es segueix a la resta d\'Europa._NEWLINE_(35\xc2\xb0N, esquerra+35\xc2\xb0; Mediterrani). El text parla d\'un peix un peu de gran i ple d\'espines. Diu quan s\'agarra a una nau, aquesta no pot moure, ni amb el vent a la popa. Tamb\xc3\xa9 parla d\'un arbre a les costes._NEWLINE_(50\xc2\xb0N, esquerra+10\xc2\xb0; Atl\xc3\xa0ntic europeu). El text parla de les m\xc3\xa9s de 30 monarquies europeus i de la llur virtut que ve de la seva religi\xc3\xb3. Estan organitzades amb els religiosos al primer nivell, els seculars al segon i els militars al tercer. S\xc3\xb3n terres abundants, els seus productes de artesania excel\xc2\xb7lents, els seus costums amables i honestes i tenen els millors coneixements d\'astronomia. Estan en contacte continu amb pa\xc3\xafsos estrangers. Amb la Xina, que \xc3\xa9s a 25.000 milles de dist\xc3\xa0ncia, no hi havia contacte al passat, per\xc3\xb2 ara ja fa m\xc3\xa9s de 70 anys que s\xc3\xad._NEWLINE_(55\xc2\xb0N, esquerra+30\xc2\xb0; Anglaterra). El text diu que a Anglaterra no hi ha serps venenosos o altres criatures semblants. Si en portes des de fora, deixen de ser venenoses en poc temps._NEWLINE_(25\xc2\xb0N, esquerra+15\xc2\xb0; \xc3\x80frica del Nord, Atles). El text d\xc3\xb3na explicacions sobre la muntanya m\xc3\xa9s alta del m\xc3\xb3n._NEWLINE_(25\xc2\xb0N, esquerra+65\xc2\xb0; \xc3\x80frica del Nord, Nil). El text diu que \xc3\xa9s el riu m\xc3\xa9s llarg del m\xc3\xb3n i d\xc3\xb3na explicacions sobre el clima, l\'agricultura, economia i coneixements astron\xc3\xb2mics dels egipcis._NEWLINE_(10\xc2\xb0S, esquerra+50\xc2\xb0; \xc3\x80frica subsahari\xc3\xa0). El text diu que al regne de Mutapa hi ha un animal semblant a un cavall amb una banya al front. Est\xc3\xa0 cobert de closques i t\xc3\xa9 els peus i la cua semblant a una vaca. (L\'exemplar de Nanqu\xc3\xadn t\xc3\xa9 una mena de rinoceront pintat al mateix meridi\xc3\xa0, a les terres \xc3\xa0rtiques)._NEWLINE_(35\xc2\xb0N, esquerra+75\xc2\xb0; Palestina). El text diu que el lloc es diu Terra Santa perqu\xc3\xa8 el creador ha nascut all\xc3\xad._NEWLINE_(30\xc2\xb0N, esquerra+75\xc2\xb0; Mar Morta). El text explica que el Mar Mort \xc3\xa9s tan dens que tot flota i ning\xc3\xba s\'hi pot ofegar._NEWLINE_(70\xc2\xb0N, esquerra+55\xc2\xb0; Lap\xc3\xb2nia). El text diu que les homes i dones d\'aquest pa\xc3\xads nom\xc3\xa9s tenen una mica m\xc3\xa9s d\'un peu d\'al\xc3\xa7ada. Amb 5 anys tenen criatures i amb 8 s\xc3\xb3n vells. Viuen en coves per no caure v\xc3\xadctimes de cigonyes o falcons. Al tercer m\xc3\xa9s d\'estiu surten de les coves per a robar ous, cavalcant sobre cabres._NEWLINE_(80\xc2\xb0N, centre-80\xc2\xb0; illa \xc3\xa0rtica). El text diu que al pol nord hi ha mig any de llum i mig any de foscor, i que la gent passa el llarg temps fosc amb llums d\'oli de peix._NEWLINE_(42\xc2\xb0N, centre-55\xc2\xb0; Meandre d\'Ordos). El text diu "Una prefectura de la Xina. No es sap especificar el seu nom, encara que abans estava apuntat a les cr\xc3\xb2niques i s\'ha complert la seva inspecci\xc3\xb3."._NEWLINE_(60\xc2\xb0N, centre+5\xc2\xb0; entre Sib\xc3\xa8ria i Alaska). El text diu. "Es diu que al passat les dues parts d\'aquestes terres estaven connectades. Per\xc3\xb2 ara es sap que la terra \xc3\xa9s dividida per un oce\xc3\xa0 que connecta amb el mar del nord"._NEWLINE_(70\xc2\xb0N, centre+70\xc2\xb0; illa \xc3\xa0rtica). El text explica que el mar est\xc3\xa0 congelat i la gent hi passa a sobre amb vehicles de cavalls._NEWLINE_(5\xc2\xb0S, dreta-15\xc2\xb0, Brasil). El text explica que Am\xc3\xa8rica del Sud est\xc3\xa0 dividit en 5 pa\xc3\xafsos: Per\xc3\xba; Castella del Or; Popayan; Xile i Brasil. Com a nom xin\xc3\xa9s de Brasil, s\'usa \xe8\x98\x87\xe6\x9c\xa8 /SU-MU/, on \xe6\x9c\xa8 significa "arbre", d\'acord amb una explicaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa8poca que relacionava el nom de Brasil amb un arbre._NEWLINE_(5\xc2\xb0S, dreta-15\xc2\xb0, Brasil). El text explica que a Brasil la gent viu en coves, menja carn humana - per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s de homes - i fa vestits a base de plomes._NEWLINE_(10\xc2\xb0S, dreta-15\xc2\xb0, Brasil). El text explica qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s una hamaca i que es fa servir per a dormir i com a palanqu\xc3\xad._NEWLINE_(15\xc2\xb0S, dreta-15\xc2\xb0, Brasil). El text explica un animal amb peus com un home i orelles com un \xc3\xb2liba. Diu que la seva panxa t\xc3\xa9 una pell que es pot obrir i tancar per deixar els cadells descansar a dins. Vol dir que descriu un marsupial.'