b"\n_START_ARTICLE_\nHeimat\n_START_PARAGRAPH_\nHeimat \xc3\xa9s un mot\xc2\xa0alemany\xc2\xa0que \xc3\xa9s impossible de traduir per un sol terme en catal\xc3\xa0, encara que correspongui a un sentiment universalment dif\xc3\xb3s. Designa a la vegada el pa\xc3\xads on hom neix, el vilatge on hom ha crescut, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 la casa on hom ha passat la infantesa o aquella on hom \xc3\xa9s\xc2\xa0a casa. Aix\xc3\xad quan hom \xc3\xa9s lluny de casa, de l'agre del terrer hom sent enyor o enyoran\xc3\xa7a, \xc3\xa7o \xc3\xa9s el mal del pa\xc3\xads, el \xc2\xab\xc2\xa0Heimweh\xc2\xa0\xc2\xbb, a l'origen el mal dels mercenaris su\xc3\xafssos que va inspirar l'any 1688 el jove Alsaci\xc3\xa0 Johannes Hofer\xc2\xa0la ida de nost\xc3\xa0lgia a la tesi secund\xc3\xa0ria que va sostenir a la universitat de Basilea.  Hi va haver una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 la llengua alemanya oposava \xc2\xab\xc2\xa0Heimat\xc2\xa0\xc2\xbb a \xc2\xab\xc2\xa0Elend\xc2\xa0\xc2\xbb, la mis\xc3\xa8ria. Aquest darrer vocablee ve de l'antic alemany \xc2\xab\xc2\xa0ali-lenti\xc2\xa0\xc2\xbb qui significa literalment \xc2\xab\xc2\xa0l'altre pa\xc3\xads\xc2\xa0\xc2\xbb o l'estranger. Viure \xc2\xab\xc2\xa0a l'estranger\xc2\xa0\xc2\xbb era doncs sin\xc3\xb2nim de viure \xc2\xab\xc2\xa0en la mis\xc3\xa8ria\xc2\xa0\xc2\xbb, el que va definir per extensi\xc3\xb3 \xc2\xab\xc2\xa0Heimat\xc2\xa0\xc2\xbb com un equivalent de la felicitat._NEWLINE_Fins al segle XVII, per als cristians, la mis\xc3\xa8ria era fins i tot sin\xc3\xb2nima de l'aqu\xc3\xad-baix: la \xc2\xab\xc2\xa0Heimat\xc2\xa0\xc2\xbb era llavors el m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0, el Parad\xc3\xads. Una persona finada era doncs alliberada d'aquesta \xc2\xab\xc2\xa0mis\xc3\xa8ria\xc2\xa0\xc2\xbb i anava \xc2\xab\xc2\xa0a casa seva\xc2\xa0\xc2\xbb, \xc2\xab\xc2\xa0daheim\xc2\xa0\xc2\xbb. El mot \xc2\xab\xc2\xa0Heimat\xc2\xa0\xc2\xbb \xc3\xa9s doncs alhora de l'ordre del sentiment, de la fe religiosa, del records d'infantesa, d'un horitz\xc3\xb3 familiar o d'una atmosfera ben precisa. A la m\xc3\xa0xima llatina ubi bene, ibi patria (all\xc3\xa0 on hom s'est\xc3\xa0, hom hi \xc3\xa9s a casa), \xc2\xab\xc2\xa0patria\xc2\xa0\xc2\xbb significa en alguna manera la mare p\xc3\xa0tria, doncs a l'encop el pa\xc3\xads dels pares i la terra materna. D'en\xc3\xa7\xc3\xa0, la \xc2\xab\xc2\xa0P\xc3\xa0tria\xc2\xa0\xc2\xbb, en alemany \xc2\xab\xc2\xa0Vaterland\xc2\xa0\xc2\xbb ha esdevingut una idea pol\xc3\xadtica\xc2\xa0: t\xc3\xa9 fronteres, una bandera, una capital i un govern, mentre que la \xc2\xab\xc2\xa0Heimat\xc2\xa0\xc2\xbb no t\xc3\xa9 pas bandera. \xc3\x89s, segons Waltraud Legros, \xc2\xab\xc2\xa0el pa\xc3\xads que cadascun porta a l'interior de si\xc2\xa0\xc2\xbb._NEWLINE_Del segle XIX en\xc3\xa7\xc3\xa0, bon nombre de museus locals (o municipals) s'anomenen\xc2\xa0Heimatmuseum._NEWLINE_El terme coneix actualment (dels anys 1970 en\xc3\xa7\xc3\xa0) una revifallla de popularitat a Alemanya, com a designador del que pertany a l'autenticitat, a la cultura regional (tamb\xc3\xa9 nacional)."