b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria cultural\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la cultura \xc3\xa9s l\'evoluci\xc3\xb3 de la definici\xc3\xb3, de la descripci\xc3\xb3, de la percepci\xc3\xb3, els valors i de la relaci\xc3\xb3 amb la cultura que han tingut les diverses societats al llarg de la hist\xc3\xb2ria. Resulta doncs que el propi concepte de cultura \xc3\xa9s cultural, \xc3\xa9s a dir, que la cultura s\'analitza des d\'un punt de vista subjectiu que dep\xc3\xa8n del moment hist\xc3\xb2ric, el lloc geogr\xc3\xa0fic, la societat i, en definitiva, la pr\xc3\xb2pia cultura._NEWLINE_El concepte "cultura" va apar\xc3\xa8ixer per primera vegada a l\'Europa del segle XVIII i es referia al s\xc3\xadmil d\'un proc\xc3\xa9s de cultiu o de millora de la persona, com en l\'agricultura o l\'horticultura. Al segle XIX, el terme va arribar a referir-se primer al perfeccionament de la persona, especialment mitjan\xc3\xa7ant l\'educaci\xc3\xb3, i despr\xc3\xa9s a la realitzaci\xc3\xb3 de les aspiracions nacionals o ideals. Fins i tot, alguns cient\xc3\xadfics van utilitzar el terme per a referir-se a una capacitat humana universal._NEWLINE_Fonamentalment, el conjunt de conductes i comportaments que es produeixen en una determinada comunitat i que s\xc3\xb3n transmesos entre els seus individus per aprenentatge: aquesta sint\xc3\xa8tica definici\xc3\xb3 no copsa necess\xc3\xa0riament tots els aspectes d\'all\xc3\xb2 que generalment s\'ent\xc3\xa9n per cultura i s\'han proposat moltes definicions per a la cultura. Per exemple, el 1952, Alfred Kroeber i Clyde Kluckhohn van compilar una llista de 164 definicions de la paraula en la seva obra Cultura: una revisi\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica dels conceptes i definicions.\n_START_SECTION_\nSegle XVII: origen\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme cultura prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad cultura que significa \'cura del camp o del bestiar\'. Cap al segle XIII, el terme s\'emprava per a designar una parcel\xc2\xb7la conreada, i tres segles m\xc3\xa9s tard havia canviat el seu sentit com a estat d\'una cosa, al de l\'acci\xc3\xb3: el cultiu de la terra o la cura del bestiar, aproximadament en el sentit que s\'empra en el catal\xc3\xa0 dels nostres dies en vocables com agricultura, apicultura o piscicultura, per exemple. A mitjan segle XVI, el terme adquireix una connotaci\xc3\xb3 metaf\xc3\xb2rica, com el cultiu de qualsevol facultat. L\'accepci\xc3\xb3 figurativa de cultura no s\'estendria fins al segle XVII, quan va comen\xc3\xa7ar a apar\xc3\xa8ixer en certs textos acad\xc3\xa8mics.\n_START_SECTION_\nSegle XVIII: cultura o civilitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl segle de les Llums (segle XVIII) \xc3\xa9s l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 el sentit figurat del terme com a "cultiu de l\'esperit" s\'imposa en amplis camps acad\xc3\xa8mics, per exemple, en el Dictionaire de l\'Academie Fran\xc3\xa7aise del 1718. Tot i que l\'enciclop\xc3\xa8dia francesa l\'inclou nom\xc3\xa9s en el seu sentit restringit de cultiu de terres, no desconeix el sentit figurat, que apareix en els articles dedicats a la literatura, la pintura, la filosofia i a les ci\xc3\xa8ncies. _NEWLINE_Amb el pas del temps, es va comen\xc3\xa7ar a entendre el concepte de cultura com un proc\xc3\xa9s de la formaci\xc3\xb3 de la ment. \xc3\x89s a dir, es va convertir novament en una paraula que designa un estat, encara que en aquesta ocasi\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\'estat de la ment humana, i no l\'estat de les parcel\xc2\xb7les._NEWLINE_La cl\xc3\xa0ssica oposici\xc3\xb3 entre cultura i natura tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 les seves arrels en aquesta \xc3\xa8poca. El 1798, el Dictionaire hi inclou una accepci\xc3\xb3 de cultura que s\'estigmatitza en l\'esperit natural. Per a molts dels pensadors de l\'\xc3\xa8poca, com Jean Jacques Rousseau, la cultura \xc3\xa9s un fenomen distintiu dels \xc3\xa9ssers humans, que els col\xc2\xb7loca en una posici\xc3\xb3 diferent de la de la resta d\'animals. En aquesta \xc3\xa8poca, la cultura s\'ent\xc3\xa9n com el conjunt dels coneixements i sabers acumulats per la humanitat al llarg de diversos mil\xc2\xb7lennis d\'hist\xc3\xb2ria. Com a caracter\xc3\xadstica universal, el vocable s\'empra en singular, ja que es troba en totes les societats sense distinci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa8tnies, ubicaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica o moment hist\xc3\xb2ric._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s en el context del segle de les Llums quan sorgeix una altra de les cl\xc3\xa0ssiques oposicions que involucra el concepte de cultura, aquesta vegada, com ant\xc3\xadtesi de la civilitzaci\xc3\xb3. Apareix per primera vegada en la llengua francesa del segle XVIII, i significava la refinaci\xc3\xb3 dels costums. Civilitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un terme relacionat amb la idea de progr\xc3\xa9s. Segons aix\xc3\xb2, la civilitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un estat de la humanitat en qu\xc3\xa8 la ignor\xc3\xa0ncia ha estat abatuda i els costums i relacions socials es troben en la seva m\xc3\xa9s elevada expressi\xc3\xb3. La civilitzaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s acabat, \xc3\xa9s constant, i implica el perfeccionament progressiu de les lleis, les formes de govern i del coneixement. Com la cultura, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s universal que inclou tots els pobles, fins i tot als m\xc3\xa9s endarrerits en la l\xc3\xadnia de l\'evoluci\xc3\xb3 social. Per descomptat, els par\xc3\xa0metres amb els quals s\'amidava si una societat era m\xc3\xa9s civilitzada o m\xc3\xa9s salvatge eren els de la seva pr\xc3\xb2pia societat. En les albors del segle XIX, ambd\xc3\xb3s termes, cultura i civilitzaci\xc3\xb3, eren emprats gaireb\xc3\xa9 de manera indistinta, sobretot en franc\xc3\xa8s i en angl\xc3\xa8s._NEWLINE_Cal assenyalar que no tots els intel\xc2\xb7lectuals francesos van emprar el terme. Rousseau i Voltaire es van mostrar reticents a aquesta concepci\xc3\xb3 progressista de la hist\xc3\xb2ria. Van intentar proposar-ne una versi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s relativista, encara que sense \xc3\xa8xit, car el corrent dominant era el dels progressistes. Va ser a Alemanya on les postures relativistes van guanyar major prestigi. El terme Kultur en sentit figurat apareix a Alemanya cap al segle XVII, aproximadament amb la mateixa connotaci\xc3\xb3 que en franc\xc3\xa8s. Durant el segle XVIII, gaudeix de gran prestigi entre els pensadors burgesos alemanys. Aix\xc3\xb2 es va deure al fet que va ser emprat per a injuriar els arist\xc3\xb2crates, als quals acusaven de tractar d\'imitar les maneres "civilitzades" de la cort francesa. Per exemple, Immanuel Kant apuntava que "ens conreem per mitj\xc3\xa0 de l\'art i de la ci\xc3\xa8ncia, ens civilitzem [en adquirir] bones maneres i refinaments socials". Per tant, a Alemanya, el terme civilitzaci\xc3\xb3 va ser equiparat amb els valors cortesans, qualificats de superficials i pretensiosos. En sentit contrari, la cultura es va identificar amb els valors profunds i originals de la burgesia. _NEWLINE_En el proc\xc3\xa9s de cr\xc3\xadtica social, l\'accent en la dicotomia cultura/civilitzaci\xc3\xb3 es trasllada de les difer\xc3\xa8ncies entre estrats socials a les difer\xc3\xa8ncies nacionals. Mentre Fran\xc3\xa7a era l\'escenari d\'una de les revolucions burgeses m\xc3\xa9s importants de la hist\xc3\xb2ria, Alemanya estava fragmentada en m\xc3\xbaltiples estats. Per aix\xc3\xb2, una de les tasques que s\'havien proposat els pensadors alemanys era la unificaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica. La unitat nacional passava tamb\xc3\xa9 per la reivindicaci\xc3\xb3 de les especificitats nacionals, que l\'universalisme dels pensadors francesos pretenia esborrar en nom de la civilitzaci\xc3\xb3. Ja el 1774, Johann Gottfried Herder proclamava que el geni de cada poble (Volkgeist) s\'inclinava sempre per la diversitat cultural, la riquesa humana i en contra de l\'universalisme. Per aix\xc3\xb2, l\'orgull nacional radicava en la cultura, amb la qual cada poble havia de complir un dest\xc3\xad espec\xc3\xadfic. La cultura, com l\'entenia Herder, era l\'expressi\xc3\xb3 de la humanitat diversa, i no exclo\xc3\xafa la possibilitat de comunicaci\xc3\xb3 entre els pobles.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\xc2\xa0: expressi\xc3\xb3 del nacionalisme\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el segle XIX, a Alemanya, el terme cultura va evolucionar sota la influ\xc3\xa8ncia del nacionalisme. Mentrestant, a Fran\xc3\xa7a, el concepte es va ampliar per a incloure no sols el desenvolupament intel\xc2\xb7lectual de l\'individu, sin\xc3\xb3 el de la humanitat en el seu conjunt. D\'aqu\xc3\xad que el sentit franc\xc3\xa8s de la paraula presenta una continu\xc3\xaftat amb el de civilitzaci\xc3\xb3: no obstant aix\xc3\xb2, la influ\xc3\xa8ncia alemanya persisteix en la idea que m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de les difer\xc3\xa8ncies entre "cultura alemanya" i "cultura francesa" (per posar un exemple), hi ha una idea que les unifica a totes: la cultura humana._NEWLINE_Va accentuar-se en aquesta \xc3\xa8poca el vincle entre llenguatge i cultura, no solament perqu\xc3\xa8 es creu que un idioma \xc3\xa9s un element central d\'una cultura i de la manera de veure el m\xc3\xb3n i estructurar el pensament dels seus habitants, sin\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 es creu que l\'origen del llenguatge \xc3\xa9s paral\xc2\xb7lel al de la cultura o \xc3\xadntimament relacionat: el paper dels s\xc3\xadmbols, conceptes abstractes i imaginaris que permet el llenguatge s\xc3\xb3n elements claus en el sentiment de pertinen\xc3\xa7a i diferenciaci\xc3\xb3 dels grups, aix\xc3\xad com en l\'acceleraci\xc3\xb3 de l\'aprenentatge i la codificaci\xc3\xb3 de les normes de conducta socialment acceptades. Aix\xc3\xb2 no vol dir que la cultura es pugui reduir al llenguatge o a una sola llengua (de fet, la majoria de cultures viuen en un r\xc3\xa8gimen de pluriling\xc3\xbcisme, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que la relaci\xc3\xb3 amb la parla \xc3\xa9s un element distintiu.\n_START_SECTION_\nSegle XX: tecnologia com a una expressi\xc3\xb3 de la cultura\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XX, la cultura va esdevenir un concepte central de l\'antropologia. Amb dos significats: la classificaci\xc3\xb3 de les diferents formes en qu\xc3\xa8 les persones viuen en diferents parts del m\xc3\xb3n i l\'evoluci\xc3\xb3 de la capacitat humana per a classificar i representar experi\xc3\xa8ncies amb s\xc3\xadmbols i actuar amb imaginaci\xc3\xb3 i creativitat. _NEWLINE_Aquesta capacitat ha estat considerada com a caracter\xc3\xadstica \xc3\xbanica del g\xc3\xa8nere homo. No obstant aix\xc3\xb2, certs primat\xc3\xb2legs, com ara Jane Goodall, han identificat aspectes culturals entre els animals m\xc3\xa9s propers als humans. Als anys 1960, Goodall va observar la fabricaci\xc3\xb3 d\'eines per a ca\xc3\xa7ar t\xc3\xa8rmits en poblacions de ximpanz\xc3\xa9s. Aquesta conducta era apresa pels individus del grup per l\'observaci\xc3\xb3 d\'altres individus. La fabricaci\xc3\xb3 d\'eines es considera un tret cultural, ja que no \xc3\xa9s transm\xc3\xa8s de manera innata. Posteriorment, s\'han observat altres rudiments de cultura en ximpanz\xc3\xa9s i bonobos. Tanmateix la cultura humana \xc3\xa9s possiblement la m\xc3\xa9s sofisticada de les existents al planeta.\n_START_SECTION_\nSegle XXI: desconstrucci\xc3\xb3 de c\xc3\xa0nons versus imposici\xc3\xb3 global homogeneitzant\n_START_PARAGRAPH_\nLa interpretaci\xc3\xb3 del terme durant la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, entenent cultura com la condici\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria per a la realitzaci\xc3\xb3 de l\'individu aut\xc3\xb2nom xoca amb la visi\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica del terme, en qu\xc3\xa8 la cultura \xc3\xa9s l\'expressi\xc3\xb3 de l\'esperit del poble. Aquesta dualitat d\'interpretacions determina la visi\xc3\xb3 conservadora o progressista de la cultura. Tots dos models estan en crisi a principis del segle XXI.'