b'\n_START_ARTICLE_\nC\xc3\xb2rdova\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria i antiguitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers vestigis trobats s\xc3\xb3n d\'un Neanderthal i datarien de vers el 32000 aC. L\'assentament definitiu a la zona s\'hauria fet vers el 5000 aC. Al segle VIII aC ja existia un nucli protourb\xc3\xa0 de cultura tart\xc3\xa8ssia que ocupava unes 50 hect\xc3\xa0rees i exercia influ\xc3\xa8ncia sobre l\'entorn. El per\xc3\xadode oriental amb l\'arribada d\'emigrants o comerciants de l\'Orient va produir una certa expansi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica basada en la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia de la plata i el coure amb les mines de la Sierra Morena, que s\'ajuntaven a les terres f\xc3\xa8rtils i al riu Betis com a via de navegaci\xc3\xb3. L\'expansi\xc3\xb3 de l\'agricultura va portar a la colonitzaci\xc3\xb3 de les zones adjacents al mateix temps que pel riu Betis arribaven noves influ\xc3\xa8ncies: els cartaginesos, que esmenten la ciutat com Karbuda (possible contracci\xc3\xb3 de Kart Juba = \'Ciutat de Juba\', per\xc3\xb2 hi ha qui pensa que \xc3\xa9s un nom d\'origen tartessi), nom que li hauria donat Am\xc3\xadlcar Barca en honor del general Juba, que va morir en una batalla a la regi\xc3\xb3 vers el 230 aC. Ann\xc3\xadbal va reclutar molts soldats a Kartuba. Estrab\xc3\xb3 diu que era important per la navegaci\xc3\xb3 pel Betis i com a capital dels t\xc3\xbarduls. Claudi Ptolemeu diu que t\xc3\xbardul vol dir \'pobles portats de terres llunyanes\'. El territori s\'anomen\xc3\xa0 Turdet\xc3\xa0nia; s\'hi han trobat nombroses monedes, m\xc3\xa9s que en altres llocs d\'Hisp\xc3\xa0nia. _NEWLINE_Els romans sota Luci Marci (enviat per Escipi\xc3\xb3 el Jove) la van conquerir el 206 aC, despr\xc3\xa9s de la batalla d\'Ilipa i la van anomenar Corduba. Viriat va obligar el general M\xc3\xa0xim Emili\xc3\xa0 a tancar-se a la ciutat (143-141 aC). El 152 aC el pretor Marc Claudi Marcel va fundar al costat de la ciutat una col\xc3\xb2nia llatina despr\xc3\xa9s habitada per patricis i senadors procedents de la mateixa Roma. Marcel es va retirar a hivernar a Corduba, despr\xc3\xa9s de conquerir Netobriga (Lusit\xc3\xa0nia) aquest any 152 aC. Fou capital del districte de Bet\xc3\xbaria, que abra\xc3\xa7ava les terres entre el riu Anas (Guadiana) i el Betis (Guadalquivir). Fou un nus comercial entre el sud de la pen\xc3\xadnsula i l\'est i nord-est, ja que el riu era navegable i permetia els r\xc3\xa0pids intercanvis. La ciutat dels t\xc3\xbarduls estava a la part nord i oest de la moderna ciutat: gaudia d\'un pont sobre el Betis a l\'orient. La ciutat romana fou constru\xc3\xafda a l\'est, amb uns murs considerables i totes les caracter\xc3\xadstiques de les ciutats romanes, el f\xc3\xb2rum, els banys, places, casernes, temples, amfiteatre, circ, etc. Fou posteriorment la capital de la prov\xc3\xadncia Ulterior, amb el seu pretori i bas\xc3\xadlica. _NEWLINE_C\xc3\xa8sar va estar a la ciutat, on fou ben rebut (49 aC). Varr\xc3\xb3, amb 25.000 pompeians, va intentar sorprendre la ciutat, aleshores un conventus, per\xc3\xb2 no ho va aconseguir i Varr\xc3\xb3 es va rendir a C\xc3\xa8sar all\xc3\xad mateix. Quan Juli C\xc3\xa8sar va retornar a Roma, va deixar com a governador Casi Long\xc3\xad, que va fer front a algunes revoltes populars; quan es dirigia a la bas\xc3\xadlica va ser objecte d\'un atemptat (48 aC) i encara que la conspiraci\xc3\xb3 fou dominada, quan Long\xc3\xad va sortir de la ciutat algunes tropes, hostils a Long\xc3\xad, es van revoltar. El q\xc3\xbcestor Marc Marcel va tenir-hi una actitud ambigua; Long\xc3\xad, en revenja, va destruir les nobilissimae carisssimaeque posesiones (agros et aedificia) dels cordovesos situades al sud del riu. Finalment, Long\xc3\xad fou eliminat del govern en favor del q\xc3\xbcestor Marcel; Casi Long\xc3\xad va voler atacar C\xc3\xb2rdova, per\xc3\xb2 les forces rebels li ho van impedir i es va haver de retirar a Carmona. _NEWLINE_M\xc3\xa9s tard (46 aC) C\xc3\xb2rdova es va declarar pels fills de Pompeu Magne. Pompeu el Jove va concedir l\'estatut colonial a la ciutat com la Colonia Patricia Corduba, i va gaudir del privilegi d\'encunyar moneda. C\xc3\xa8sar la va assetjar amb el fam\xc3\xb3s episodi del su\xc3\xafcidi del cavaller Esc\xc3\xa0pula, que no va voler caure viu en mans de C\xc3\xa8sar. Al final C\xc3\xa8sar va entrar a la ciutat (45 aC), que fou saquejada i on van morir 22.000 defensors (per\xc3\xb2 la ciutat tenia molts m\xc3\xa9s habitants i aix\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s representava com un 45%). La batalla decisiva entre C\xc3\xa8sar i Pompeu el Jove, coneguda com a Batalla de Munda, es va lliurar prop de C\xc3\xb2rdova entre Espejo i Montilla (45 aC). La ciutat es va recuperar i va continuar sent una important ciutat del sud. A 12 km els romans explotaven les mines Cerro Muriano. El 43 aC fou declarada capital de la Ulterior pel triumvirat, i poc despr\xc3\xa9s August la va declarar capital de la prov\xc3\xadncia B\xc3\xa8tica (27 aC) i la va confirmar com a Colonia Patricia el 25 aC. Sota l\'Imperi rom\xc3\xa0, al segle II i III, va arribar a 250.000 habitants, per comen\xc3\xa7ar a baixar posteriorment. Actualment no en queda cap resta excepte un edifici anomenat "casa de S\xc3\xa8neca".\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEl 411 fou ocupada i saquejada pels v\xc3\xa0ndals. C\xc3\xb2rdova va romandre sota institucions romanes i, si b\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible que s\'hagu\xc3\xa9s sotm\xc3\xa8s als v\xc3\xa0ndals primer i als visigots despr\xc3\xa9s, la submissi\xc3\xb3 degu\xc3\xa9 ser nominal. De fet, se sap que va resistir als reis visigots, per\xc3\xb2 al segle VI, i en el segle V i la primera meitat del VI la situaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s incerta. Abadal diu que bona part de la B\xc3\xa8tica va restar fora del control visigot. El rei \xc3\x80quila va pujar al tron a la fi del 549, i el 550 estava combatent contra C\xc3\xb2rdova, que estaria sota control dels hispanoromans o almenys aquests s\'hi haurien revoltat. En el primer combat el rei va perdre la batalla, un fill, el gruix de l\'ex\xc3\xa8rcit i el tresor reial (que els reis portaven a les guerres), i es va haver de retirar a M\xc3\xa8rida, capital de la prov\xc3\xadncia de Lusit\xc3\xa0nia. Leovigild es va revoltar a Sevilla i es va aliar als cordovesos i s\'hi va refugiar despr\xc3\xa9s de la seva derrota. C\xc3\xb2rdova va poder restar independent sense gaires problemes i vers el 566, si no abans, van estendre la seva influ\xc3\xa8ncia (si no el control directe) a Sevilla. El Cronicon Cesaraugustano explica que Atanagild va fer repetits atacs contra C\xc3\xb2rdova entre el 566 i el 567 i que tamb\xc3\xa9 va atacar Sevilla, que fou ocupada probablement el 566. Quan el Regne visigot va fixar per tractat la frontera amb els bizantins de l\'anomenada prov\xc3\xadncia de Spania, C\xc3\xb2rdova, aliada segurament als bizantins, va quedar a\xc3\xafllada. Probablement els seus agents van instigar revoltes. Quan va esclatar la guerra entre Bizanci i el Regne visigot el 570 C\xc3\xb2rdova va recuperar un aliat estrat\xc3\xa8gic, per\xc3\xb2 finalment fou conquerida pel rei Leovigild, que hi va entrar per sorpresa de nit el 572; el domini de la ciutat no garantia el de la comarca; els camperols manats pels terratinents i el clergat cat\xc3\xb2lic van restar rebels. Va ser necess\xc3\xa0ria una penosa campanya per sotmetre els camperols.\n_START_SECTION_\nEdat moderna i contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1565 va participar en la guerra contra els moriscs a Granada. Felip II la va visitar el 1570._NEWLINE_El 1652 va esclatar una revolta per la carestia de la vida, al crit de "Visca el rei i mori el mal govern", contra el corregidor Pedro Flores de Montenegro. Els amotinats es van dirigir al bisbe, al qual van exigir que comprov\xc3\xa9s com s\'obrien els magatzems on els acaparadors guardaven el gra, i efectivament en alguns magatzems se\'n van trobar gran quantitats, a vegades en mal estat. El bisbe els va prometre que el govern passaria a Diego Fern\xc3\xa1ndez de C\xc3\xb2rdova. _NEWLINE_El 2 de maig de 1808 es va unir al moviment insurreccional, i el 7 es va sotmetre a la junta de Sevilla. Les forces nacionalistes cordoveses eren manades per Pedro Agust\xc3\xadn de Echevarr\xc3\xada, per\xc3\xb2 el 7 de juny foren aplanades pels francesos, que van entrar a la ciutat on un tret del ve\xc3\xad Pedro Moreno va ferir el mariscal Dupont i li va matar el cavall, i els francesos en revenja van saquejar la ciutat durant tres dies. El rei Josep I Bonaparte va entrar a la ciutat el 23 de gener de 1810. El governador, general Goudinot, va fer executar molts dirigents locals. El 4 de setembre de 1812 els francesos evacuaven la ciutat._NEWLINE_El 1820 va esclatar un tumult a la ciutat dels absolutistes contra els lliberals, amb viol\xc3\xa8ncies i saquejos. El 7 de mar\xc3\xa7 de 1820 hi arribava el general Rafael del Riego, ben rebut a la ciutat; el 13 de mar\xc3\xa7 C\xc3\xb2rdova proclamava la constituci\xc3\xb3 de 1812. El 10 de juny de 1823 els absolutistes recuperaven el control de la ciutat. Ferran VII entrava a la ciutat l\'octubre de 1823._NEWLINE_El 1836 la ciutat fou ocupada pel cap carl\xc3\xad G\xc3\xb3mez; un altre cap carl\xc3\xad, Villalobos, va morir en la lluita; el general liberal Alaix va derrotar G\xc3\xb3mez i posar la ciutat sota control liberal. A la Revoluci\xc3\xb3 gloriosa del setembre de 1868 el general Serrano, duc de la Torre, va establir a C\xc3\xb2rdova el seu quarter general i, molt prop, a Alcolea del Pinar, es va lliurar la decisiva batalla que va fer triomfar la revoluci\xc3\xb3._NEWLINE_A les eleccions municipals del 1979, les primeres democr\xc3\xa0tiques, en va ser elegit alcalde el comunista Julio Anguita, l\'\xc3\xbanic alcalde comunista d\'una capital de prov\xc3\xadncia. Anguita fou substitu\xc3\xaft per Hermin\xc3\xado Trigo d\'Esquerra Unida (1987-1993) i despr\xc3\xa9s per Manuel P\xc3\xa9rez P\xc3\xa9rez (1993-1995). El 1995 va pujar a l\'alcaldia com a llista m\xc3\xa9s votada Rafael Merino del Partit Popular, per\xc3\xb2 Rosa Aguilar, d\'Esquerra Unida, va reconquerir el poder el 1999; posteriorment aquesta es va acostar al PSOE i va dimitir a favor del seu company Andr\xc3\xa9s Oca\xc3\xb1a.'