b'\n_START_ARTICLE_\nAls\xc3\xa0cia-Lorena\n_START_SECTION_\nAdministraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEra dividida en tres bezirke (Oberelsass, Niederelsass i Lothringen), subdividits en kreise (cercles). Hi havia un oberpra\xc3\xabsident (president superior) a Estrasburg i un kreisdirektor a cada cercle. Un statthalter s\'encarregava de l\'alta administraci\xc3\xb3 del territori i disposava de poders especials (podia expulsar persones, prohibir reunions, dissoldre associacions i confiscar diaris). Tenia dos consellers adjunts renovables cada tres anys i escollits per la poblaci\xc3\xb3. El poder legislatiu el tenia la Delegation, de 34 a 58 membres, i el Consell d\'Estat, de 12 a 16 membres, el poder executiu, escollits per l\'emperador. Fou nomenat com a primer governador Eduard von Moller. _NEWLINE_L\'alemany va ser declarat \xc3\xbanica llengua oficial a la Universitat d\'Estrasburg des del 1872. Durant el per\xc3\xadode 1871-1872 uns 128.000 alsacians s\'exiliaren cap a Fran\xc3\xa7a, sobretot els burgesos annexionistes profrancesos i aquells que s\'oposaven al servei militar obligatori imposat pels alemanys. I uns 150.032 m\xc3\xa9s (el 10% de la poblaci\xc3\xb3) escolliren mantenir la ciutadania francesa i quedar-se.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer d\'octubre del 1872 el territori alsaci\xc3\xa0 fou declarat Reichland, \xc3\xa9s a dir, territori imperial per\xc3\xb2 que no tenia estatut d\'estat, amb menys drets i suportant els interessos annexionistes prussians, una mena d\'estatut quasi colonial denunciat sovint pels protestacionistes. El 1874 es cre\xc3\xa0 una Comissi\xc3\xb3 Nacional amb estatut consultatiu, que el 1877 obtindr\xc3\xa0 compet\xc3\xa8ncies legislatives. Tamb\xc3\xa9 enviaven 15 diputats al Reichstag alemany._NEWLINE_El 1874 obtingueren una dieta regional, Elsass-Lothringen Landesausschuss, de 58 membres (34 dels consells provincials de les tres prov\xc3\xadncies, 20 pels delegats de districte i 4 per les ciutats de Colmar, Metz, Estrasburg i Mulhouse). A les eleccions pel Reichstag foren escollits els capellans protestataris Guerber, Simonis, Landelin Winterer, Soehnlin, Raess i Philippi. Des del 1879 podien votar lleis i els pressupostos locals. Auguste Schneegans, des del seu diari Els\xc3\xa4sser Journal, va intentar una "via autonomista" dins l\'imperi Alemany._NEWLINE_El 1881 es crearia la Soci\xc3\xa9te G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale Alsacianne de Banque, que organitzar\xc3\xa0 els cr\xc3\xa8dits per a obres d\'infraestructura. I el 1888, tot i que Bismarck els impos\xc3\xa0 el passaport per entrar a la resta d\'Alemanya, s\'introdu\xc3\xad el codi alemany del treball i de professions, merc\xc3\xa8 els quals s\'autoritza la creaci\xc3\xb3 dels sindicats. Tamb\xc3\xa9 i a poc a poc s\'anirien beneficiant d\'una legislaci\xc3\xb3 social sense precedents que regulava les proteccions per malaltia (1883), accidents de treball i vellesa (1885). _NEWLINE_En comen\xc3\xa7ar el segle XX els alemanys abandonaren la pol\xc3\xadtica de repressi\xc3\xb3 i ocupaci\xc3\xb3, de manera que Als\xc3\xa0cia comen\xc3\xa7a a ser considerada com a un Land m\xc3\xa9s, i se\'n promou la integraci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Alhora, s\'enfortirien les tend\xc3\xa8ncies autonomistes. En aquest sentit, el 1902 David Blumenthal (1860-1930) de Thann fundaria l\'Elsass-Lothringen Demokratisches Partei, que reclama l\'ensenyament en franc\xc3\xa8s i \xc3\xa9s partidari d\'integrar-se a Fran\xc3\xa7a. Aquell mateix any les autoritats imperials acordaren la suspensi\xc3\xb3 dels poders especials del statthalter. _NEWLINE_Del 1903 al 1907 la lluita es polititz\xc3\xa0, amb unes masses sensibles a l\'esperit sat\xc3\xadric antialemany de la premsa local, que provocarien incidents populars a Wissembourg (manifestacions en honor dels francesos caiguts a Als\xc3\xa0cia), Schirmeck, Graffenstaden i Saverne. El 1904 el Partit Cat\xc3\xb2lic deman\xc3\xa0 al Reichstag que Als\xc3\xa0cia gaud\xc3\xads dels mateixos drets que els altres estats alemanys, per\xc3\xb2 no n\'obtingu\xc3\xa9 resposta. _NEWLINE_El 1911 Als\xc3\xa0cia-Lorena esdevingu\xc3\xa9 Reichstaat (Estat de l\'Imperi), encara que nom\xc3\xa9s 4 dels 15 diputats alsacians al Reichstag votaren a favor. Aix\xc3\xad obtindria un Landtag de 60 membres escollits per sufragi universal, i una Cambra Senatorial amb uns 23 membres escollits per les corporacions, i uns 18 m\xc3\xa9s escollits per l\'emperador. Tindria compet\xc3\xa8ncies plenes legislatives i pressupost\xc3\xa0ries en mat\xc3\xa8ria de funcionariat, policia, escola, impostos, religi\xc3\xb3 i afers p\xc3\xbablics, per\xc3\xb2 no tenia sobirania en drets civils i criminals, marina, exteriors, ex\xc3\xa8rcit i tractats comercials. A les eleccions del 1911 els escons foren repartits: 25 cat\xc3\xb2lics, 11 socialistes, 10 liberals, 10 del Bloc Loren\xc3\xa9s i 4 independents. Els profrancesos de la Uni\xc3\xb3 Nacional (Blumenthal, Preiss, Largel) nom\xc3\xa9s obtingueren el 2,1% a Als\xc3\xa0cia i el 7,7% a Lorena._NEWLINE_El 7 d\'agost del 1914 l\'oficial franc\xc3\xa8s Bonneau ocupa Mulhose i Thann, on el mariscal Josep Joffre va fer una proclama profrancesa als ciutadans i els promet\xc3\xa9 autonomia i respecte a la particularitat alsaciana, per\xc3\xb2 els alemanys van fer recular les tropes franceses de tot el pa\xc3\xads llevat de la vila de Thann; el 16 ocuparen Gegwiller, Cernay i Dannemarie, el 18 la vall de M\xc3\xbcnster i el 19 Altkirch i Mulhausen Per\xc3\xb2 els alemanys les reconqueriren entre el 20 i el 28 d\'agost. El front s\'estabilitz\xc3\xa0 davant els Vosgues durant tot el 1915, i els francesos aprofitaren l\'avinantesa per crear un cos especial militar alsaci\xc3\xa0, mentre es produ\xc3\xafen combats de posici\xc3\xb3 a Steinbach, Viel-Armand (on es produ\xc3\xafren 60.000 morts), Hartmannswillerkopf, Linge (30.000 morts) i Metzeral. Pel setembre del 1914, endem\xc3\xa9s, 3.200 habitants de St Amarin i Masevaux, 559 de Dannemarie i 4.200 d\'altres localitats foren deportats a camps de concentraci\xc3\xb3 francesos, aix\xc3\xad com uns 15.000 alsacians que es trobaven a Fran\xc3\xa7a en comen\xc3\xa7ar la guerra. La vall de M\xc3\xbcnster fou totalment evacuada._NEWLINE_Durant els anys de la guerra, els alemanys es comportaren com a veritables tropes d\'ocupaci\xc3\xb3, sembraren el terror en el pa\xc3\xads i cometeren actes d\'aut\xc3\xa8ntica barb\xc3\xa0rie, com l\'afusellament el 1916 del nen David Bloch a Guebwiller. Durant tota la guerra foren mobilitzats 250.000 alsacians, dels quals 30.000 moriren, majorit\xc3\xa0riament al front r\xc3\xbas, i uns 20.000 foren fets presoners. Per altra banda, uns altres 17.650 lluitaren en el b\xc3\xa0ndol franc\xc3\xa8s, i uns 3.400 civils foren detinguts i internats. Fins i tot Albert Schweitzer i la seva esposa s\xc3\xb3n internats a Garaison i Saint Remy de Provence.'