b"\n_START_ARTICLE_\nAl\xc3\xa0s (Al\xc3\xa0s i Cerc)\n_START_SECTION_\nTop\xc3\xb2nim\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim d'Al\xc3\xa0s prov\xc3\xa9 d'una forma bascoide segons Joan Coromines i Vigneaux o d'un gentilici c\xc3\xa8ltic, Alacius, segons Francesc de Borja Moll i Casasnovas. La poblaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 documentada com Alasso en l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral d'Urgell i villa Elasso l'any 878 i en diferents documents del segle X en parlen sempre com a vila (villa Elasso) i n'hi ha dues que citen l'estrada p\xc3\xbablica que hi passava, que probablement s'hagi d'identificar amb el cam\xc3\xad que prov\xc3\xa9 de la Seu per l'esquerra del Segre. L'any 979 els marmessors del vescomte d'Osona Guadall II (que era germ\xc3\xa0 de Guisad que era bisbe d'Urgell), entre els quals la seva muller Ermetruit, donaren a l'Esgl\xc3\xa9sia d'Urgell l'alou que el dit vescomte tenia a la vila d'Al\xc3\xa0s. L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve d'Al\xc3\xa0s, amb la seva parr\xc3\xb2quia, esgl\xc3\xa9sies sufrag\xc3\xa0nies i alous que posse\xc3\xafa, fou donada el 988 al bisbe i als canonges de la Seu pel comte Borrell II. El bisbe Sal\xc2\xb7la d'Urgell, pel seu testament del 1003, deix\xc3\xa0 a Santa maria d'Urgell un alou que tenia a Al\xc3\xa0s que li havia pervingut dels seus parents i per altres veus. Totes aquestes donacions s\xc3\xb3n a l'origen de la senyoria que el bisbe i el cap\xc3\xadtol d'Urgell posse\xc3\xafren a Al\xc3\xa0s, senyoria i jurisdicci\xc3\xb3 que conservaren fins a la desamortitzaci\xc3\xb3 del segle XIX.\n_START_SECTION_\nCom s'hi arriba\n_START_PARAGRAPH_\nAl poble d'Al\xc3\xa0s s'arriba per una carretera local que parteix de la comarca de la Seu a Puigcerd\xc3\xa0 i que travessa el Segre per un pont modern sobre pilastres (constru\xc3\xaft despr\xc3\xa9s de l'aiguat del novembre de 1982). Tamb\xc3\xa9 s'arriba, per l'esquerra del Segre, un cam\xc3\xad que prov\xc3\xa9 de la Seu. El terme \xc3\xa9s regat pel rec del Salit, que pren aigua del Segre prop del torrent de Torres i arriba fins a la Seu la s\xc3\xa9quia del Mol\xc3\xad, i el canal de l'Olla i Segalers \xc3\xa9s el que rega m\xc3\xa9s extensi\xc3\xb3 de terme. La font del Poble, a migdia, sota Sant Miquel (ja dins Cerc), s'usa tamb\xc3\xa9 per regar. El marge dret del Segre \xc3\xa9s regat pel rec del Sol\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL'agricultura\n_START_PARAGRAPH_\nHom conrea patates en les zones altes del municipi, hortalisses, arbres fruiters de apreciada qualitat i cada vegada m\xc3\xa9s, farratges per al bestiar bov\xc3\xad. La terra \xc3\xa9s molt repartida i conreada pels propietaris. La producci\xc3\xb3 de llet es ven a la Cooperativa de la Seu i constitueix la base m\xc3\xa9s notable de l'economia. A mitjan segle XIX (1843), quan encara no hi havia estat incorporat al poble i el terme de Torres, a Al\xc3\xa0s hi havia 500 jornals, dels quals es conreaven 30 de primera qualitat, 180 de segona i 50 de tercera. El Segre (canal de l'Olla) permetia que algunes terres es reguessin i hom passava per una palanca de fusta, inservible en temps d'avingudes, \xc3\xa7o que obligava a passar el riu a gual. Es produ\xc3\xafa blat, s\xc3\xa8gol, ordi, llegums, vi i fruites, entre les quals es distingien, per la seva abund\xc3\xa0ncia i gust excel\xc2\xb7lent, les pomes les peres. Es criava bestiar de llana, bov\xc3\xad i porc\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nEl poble\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble d'Al\xc3\xa0s (768 m) \xc3\xa9s situat, prop del Segre, en lleu pendent. Rere el poble, i envoltant-lo, hi ha els altiplans de Sant Miquel, de Banat i el puig de Sanatge, tots dins Cerc. A m\xc3\xa9s de la caseria agrupada entorn de l'esgl\xc3\xa9sia, ben a prop hi ha com un petit raval amb algunes cases. A Al\xc3\xa0s hi havia 254  el 1981 (281 el 1970). Sembla que antigament hi havia hagut un castell (castell d'Al\xc3\xa0s), ja que \xc3\xa9s documentat que el 1538 era en reparaci\xc3\xb3 per causa dels danys que havia sofert tant per part del vescomte de Castellb\xc3\xb2 (Llu\xc3\xads Oliver i de Boteller), com pels Cadells, que posse\xc3\xafren el castell d'Ars\xc3\xa8guel. S'ignora, per\xc3\xb2, si era empla\xc3\xa7at el poble mateix o en un lloc proper. L'esgl\xc3\xa9sia parroquial \xc3\xa9s dedicada a Sant Esteve. \xc3\x89s cap\xc3\xa7ada per un absis semicircular, potser d'origen rom\xc3\xa0nic, i t\xc3\xa9 una sola nau, coberta amb volta de creueria, a banda i banda de la qual s'obren petites capelles laterals. El cementiri \xc3\xa9s en un turonet proper._NEWLINE_A l'altra banda del Segre, al cim d'un serrat hi ha el poble de Torres o Torres d'Al\xc3\xa0s (883 m). L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Torres \xc3\xa9s situada en la part inferior de la poblaci\xc3\xb3; dep\xc3\xa8n de la parr\xc3\xb2quia d'Al\xc3\xa0s. \xc3\x89s d'una sola nau, cap\xc3\xa7ada per un absis semicircular; sobre la fa\xc3\xa7ana de ponent es dre\xc3\xa7a un campanaret d'espadanya i al seu davant hi ha un porxo; exteriorment es cobreix amb un teulat de llicorella a doble vessant. Sobre el poble hi ha restes de l'antic castell de Torres._NEWLINE_A llevant del poble d'Al\xc3\xa0s, sobre un serrat dominant la ruta del Segre, hi ha el santuari de la Mare de D\xc3\xa9u de les Peces, on es venera la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u de les Peces, talla g\xc3\xb2tica policromada. L'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s rom\xc3\xa0nica, d'una nau. ampliada modernament per la banda de migdia i coberta amb encavallades de fusta. L'absis \xc3\xa9s semicircular, llis, amb una finestra de doble biaix. A la banda de tramuntana s'adossa la torre-campanar, rom\xc3\xa0nica, que possiblement tenia finestres geminades al pis alt. El 1860 s'esmenten el Mas de Castellet i el Mol\xc3\xad fariner del Pujol."