b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria d\'Hait\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEls inicis de la hist\xc3\xb2ria d\'Hait\xc3\xad comencen amb el desembarcament de Crist\xc3\xb2for Colom a l\'illa Espanyola, encara que fa milers d\'anys que l\'illa est\xc3\xa0 poblada. El pa\xc3\xads va passar a anomenar-se Hait\xc3\xad a partir de 1801, per la qual cosa l\'\xc3\xbas dels termes Hait\xc3\xad o haiti\xc3\xa0 per fets anteriors a aquesta data representa, per descomptat, una perspectiva des del present.\n_START_SECTION_\nPrimers habitants d\'Hait\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers pobladors d\'Hait\xc3\xad, ocupants de la part occidental de l\'illa Espanyola o Hispaniola, van arribar a l\'illa diversos milers d\'anys abans de Crist, possiblement cap al 7000 aC. La seva proced\xc3\xa8ncia pot haver estat Florida o Yucat\xc3\xa1n. Es tractava de ca\xc3\xa7adors, recol\xc2\xb7lectors i pescadors, que indubtablement eren navegants. A partir de l\'any 300 es registra la pres\xc3\xa8ncia de cer\xc3\xa0mica i agricultura introdu\xc3\xafdes per migracions a les Antilles procedents de l\'actual Vene\xc3\xa7uela. Despr\xc3\xa9s de l\'arribada a l\'illa de poblacions d\'arawak, des de l\'any 1000 es desenvolupa la cultura ta\xc3\xafna. A l\'arribada dels europeus, l\'illa estava dividida en els anomenats "cacicazgos de Quisqueya". La poblaci\xc3\xb3 total de l\'illa, previ al primer contacte amb els europeus, \xc3\xa9s objecte d\'estimacions molt dispars. Algunes fonts estimen la poblaci\xc3\xb3 en alguns centenars de milers, altres diversos milions. En la seva Brev\xc3\xadssima relaci\xc3\xb3 de la destrucci\xc3\xb3 de les \xc3\x8dndies, Fra Bartolom\xc3\xa9 de las Casas va estimar la poblaci\xc3\xb3 de l\'illa en 3 milions, mentre que Williams Bastidas esmenta la xifra de 2 milions. Aquestes estimacions, fetes poques d\xc3\xa8cades despr\xc3\xa9s de la colonitzaci\xc3\xb3, s\xc3\xb3n considerades exagerades per molts, encara que tamb\xc3\xa9 altres les consideren minses.\n_START_SECTION_\nConquesta espanyola i extermini dels ind\xc3\xadgenes\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arribada de Colom a l\'illa es va produir durant el primer viatge del descobriment d\'Am\xc3\xa8rica el dia 5 de desembre de 1492. Part de la tripulaci\xc3\xb3 es queda a l\'illa on s\'estableix en un petit fort a la part nord de l\'illa, en l\'actual Rep\xc3\xbablica Dominicana, que anomena \xc2\xabEl Nadal\xc2\xbb. En el segon viatge, Colom comprova que els mariners han estat assassinats pels habitants de l\'illa. _NEWLINE_Colom va seguir el seu viatge i fins anys despr\xc3\xa9s no va tornar. Comen\xc3\xa7a despr\xc3\xa9s la colonitzaci\xc3\xb3 de l\'illa fundant diverses poblacions. La poblaci\xc3\xb3 local va ser esclavitzada per treballar en les plantacions i en les mines. Es van produir diversos intents de rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 seguits de repressions brutals. La introducci\xc3\xb3 de malalties europees, per les quals els ind\xc3\xadgenes no tenien defensa, sumat a fams, matances, i les terribles condicions dels ind\xc3\xadgenes esclavitzats, van conduir a un descens abrupte de la poblaci\xc3\xb3 que el 1506 no superava els 60.000, incloent als europeus, i es considera virtualment extinta a partir de 1540. La cultura ind\xc3\xadgena va ser totalment aniquilada mentre que els pocs supervivents van ser assimilats a la resta de la poblaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Durant els seus primers anys la col\xc3\xb2nia va mostrar un gran auge, per\xc3\xb2 amb les conquestes espanyoles al continent americ\xc3\xa0 (fonamentalment les de M\xc3\xa8xic i Per\xc3\xba), la col\xc3\xb2nia va entrar en una llarga decad\xc3\xa8ncia, en qu\xc3\xa8 la zona occidental de l\'illa va ser progressivament abandonada.\n_START_SECTION_\nCessi\xc3\xb3 de la part occidental a Fran\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nLa petita illa Tortuga, situada a prop de la costa nord de l\'illa, va ser base d\'operacions de saqueig de les illes contig\xc3\xbces pels pirates associats a la Germanor Germans de la Costa que es dividien en filibusters, que aguaitaven les preses i es llan\xc3\xa7aven a l\'abordatge; bucaners, normalment francesos que es dedicaven a ca\xc3\xa7ar animals o a robar de les hisendes per assecar els cuirs i fumar la carn que venien o canviaven, i els habitants, que eren els menys perillosos pel fet que es dedicaven al cultiu del camp. Dirigits per Levasseur, havien enfortit l\'illa i s\'havien posat sota el protectorat de Llu\xc3\xads XIII de Fran\xc3\xa7a. _NEWLINE_El 1652 els francesos van saquejar San Juan de los Remedios, a Cuba, i les autoritats de Santo Domingo els van expulsar per m\xc3\xa9s que l\'illa torn\xc3\xa9s el 1660 a poder dels francesos. _NEWLINE_A partir d\'all\xc3\xad els francesos van comen\xc3\xa7ar a colonitzar la zona occidental de l\'illa, que havia estat abandonada pels espanyols. El 1697 el tractat de Ryswick formalitza la cessi\xc3\xb3 d\'aquesta zona a Fran\xc3\xa7a. La part francesa va prendre el nom de Saint-Domingue. La primera capital va ser Cap-Fran\xc3\xa7ais (actual Cap-Ha\xc3\xaftien) port situat al nord del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nAuge del sistema de plantacions\n_START_PARAGRAPH_\nL\'illa aviat es va transformar en la principal col\xc3\xb2nia francesa i, possiblement la m\xc3\xa9s rica col\xc3\xb2nia del m\xc3\xb3n, gr\xc3\xa0cies a la proliferaci\xc3\xb3 de plantacions de sucre (arribant a representar la meitat del consum d\'Europa), caf\xc3\xa8, i altres productes. El sistema de plantacions va estar basat en l\'\xc3\xbas de gran quantitat d\'esclaus, que vivint i treballant en penoses condicions morien r\xc3\xa0pidament, el que obligava a massives importacions de nous esclaus. La societat s\'organitzava en diferents grups basats en la puresa racial i el poder econ\xc3\xb2mic.\n_START_SECTION_\nGrans blancs\n_START_PARAGRAPH_\nAquest grup estava conformat pels funcionaris del govern franc\xc3\xa8s i els amos de les grans plantacions. Aquests eren la c\xc3\xbaspide de la pir\xc3\xa0mide social de la col\xc3\xb2nia, tamb\xc3\xa9 van ser coneguts com la burgesia colonial esclavista\n_START_SECTION_\nPetits blancs\n_START_PARAGRAPH_\nAquest grup estava format per blancs que no posse\xc3\xafen terres i que treballaven en tasques comercials i artesanals. Era un grup molt conflictiu perqu\xc3\xa8 tenien forts recels dels mulats als que consideraven inferiors per\xc3\xb2 que moltes vegades posse\xc3\xafen fortunes molt superiors.\n_START_SECTION_\nMulats i negres lliures\n_START_PARAGRAPH_\nUn grup molt heterogeni. Normalment pretenien emular la vida i els costums francesos. Els seus membres portaven compte prec\xc3\xads del percentatge de sang negra que portaven en la seva sang de manera que aquells que tenien menys percentatge es trobaven en un nivell social m\xc3\xa9s alt. Aquesta classificaci\xc3\xb3 era tan precisa que tenia 32 nivells diferents amb diferents noms per a cada nivell de color.\n_START_SECTION_\nEsclaus\n_START_PARAGRAPH_\nEl nombre d\'esclaus superava al de blancs en una proporci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de 20 a 1, al voltant del 80 per cent treballava en les plantacions. El seu origen era molt variat, ja que pertanyien a molt diverses \xc3\xa8tnies amb costums i llenguatges molt diferents. Aix\xc3\xb2 contribuiria, unit al tr\xc3\xa0fic d\'esclaus continu, les morts primerenques, les malalties i les fuites, al sorgiment d\'un idioma producte de la barreja de diferents lleng\xc3\xbces africanes. Avui dia l\'idioma del poble haiti\xc3\xa0 \xc3\xa9s el crioll haiti\xc3\xa0 (creole), resultat d\'aquesta barreja.\n_START_SECTION_\nPrimera etapa de la revoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7a amb el conflicte dels grans propietaris i comerciants de la col\xc3\xb2nia i els funcionaris d\'aquesta. Els propietaris volien independitzar i els segons seguien molt fidels a Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nSocietat d\'Amics dels Negres\n_START_PARAGRAPH_\nFundada fins i tot abans de la Revoluci\xc3\xb3, a 1788 va tenir un important paper en les discussions sobre l\'abolici\xc3\xb3 de l\'esclavitud. Format per un grup bastant heterogeni moguts per ideologies i interessos diferents que pretenien portar l\'esclavitud a un fi. La seva acci\xc3\xb3 a Fran\xc3\xa7a, encara que en general anant darrere dels fets, va tenir una forta influ\xc3\xa8ncia en els esdeveniments de la col\xc3\xb2nia. La seva acci\xc3\xb3 va causar temor i recel entre els propietaris d\'esclaus, alhora que va encoratjar les esperances d\'igualtat de mulats i negres.\n_START_SECTION_\nReclamacions i tensi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa nit del 28 d\'octubre de 1790 un grup d\'uns 350 mulats liderats per Vincent Og\xc3\xa9, manifesta davant l\'Assemblea de Port-au-Prince exigint iguals drets per mulats i negres. La manifestaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s r\xc3\xa0pida i durament reprimida amb una s\xc3\xa8rie d\'execucions. Els seus l\xc3\xadders aconsegueixen escapar a Santo Domingo, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de ser lliurats pels espanyols, s\xc3\xb3n condemnats al suplici i execuci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. A Fran\xc3\xa7a, horroritzats per les not\xc3\xadcies de la col\xc3\xb2nia, decideixen atorgar la ciutadania a un nombre molt redu\xc3\xaft de mulats molt rics, el que agreuja encara m\xc3\xa9s la situaci\xc3\xb3 doncs no satisf\xc3\xa0 ni als blancs ni als mulats. La tensi\xc3\xb3 sorgeix tamb\xc3\xa9 entre els petits blancs, autodenominats patriotes i els grans blancs (partidaris d\'una independ\xc3\xa8ncia a l\'estil dels Estats Units, que garant\xc3\xads la continu\xc3\xaftat del sistema dels esclavistes.\n_START_SECTION_\nRebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 dels esclaus\n_START_PARAGRAPH_\nTotes aquestes tensions no romanen alienes als esclaus que veuen en elles l\'oportunitat d\'alliberar. El 14 d\'agost de 1791 s\'hauria produ\xc3\xaft a Bois-Cayman una cerim\xc3\xb2nia del sacerdot vud\xc3\xba Boukman que \xc3\xa9s considerada per molts com el punt de partida de la Revoluci\xc3\xb3 Haitiana. El 22 d\'agost de 1791 esclata la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 al nord. Dirigits per Boukman desenes de milers d\'esclaus es revolten. No solament maten a tots els blancs (molt pocs van ser respectats) sin\xc3\xb3 que destrueixen les hisendes, que representen l\'instrument de l\'opressi\xc3\xb3. Boukman mor al novembre i el seu cap \xc3\xa9s exhibida a Cap-Ha\xc3\xaftien, per\xc3\xb2 molts l\xc3\xadders continuarien la lluita i l\'estat d\'inseguretat romandria vigent.\n_START_SECTION_\nAbolici\xc3\xb3 de l\'esclavitud\n_START_PARAGRAPH_\nEl 4 d\'abril de 1792 l\'Assemblea Nacional Francesa decideix atorgar la ciutadania als homes lliures de color. Per aplicar la mesura decideix enviar tres comissionats, dels quals els principals eren L\xc3\xa9ger-F\xc3\xa9licit\xc3\xa9 Sonthonax i \xc3\x89tienne Polverel, acompanyats d\'una for\xc3\xa7a de 6000 homes, que van arribar a l\'Espanyola en setembre de 1792. La mesura comptaria amb la forta oposici\xc3\xb3 dels blancs. Per derrotar-los, Sonthonax recorre als mulats, i amb ajuda d\'aquests i les tropes lleials aconsegueix controlar tant a blancs com a esclaus. Per\xc3\xb2 el febrer de 1793 es produeixen dos importants fets: Fran\xc3\xa7a declara la guerra a Gran Bretanya i el rei Llu\xc3\xads XVI \xc3\xa9s executat i comen\xc3\xa7a la Rep\xc3\xbablica. Ambd\xc3\xb3s fets t\xc3\xa9 immediates conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies en la col\xc3\xb2nia. Els realistes es revolten. El general franc\xc3\xa8s Galbaud, cap de les forces en Le Cap, es revolta. Per derrotar-Sonthonax recorre no nom\xc3\xa9s als mulats sin\xc3\xb3 que reuneix una for\xc3\xa7a de prop de 10000 esclaus als quals atorga la llibertat. Aconsegueix derrotar i expulsar Galbaud per\xc3\xb2 l\'alliberament de tan alt nombre d\'esclaus irrita els mulats, que tamb\xc3\xa9 eren propietaris d\'esclaus. Privat del seu principal suport i ja sent imminent la invasi\xc3\xb3 per part dels anglesos, busca el suport dels negres per a aix\xc3\xb2 el 29 d\'agost de 1793, Sonthonax, decreta l\'emancipaci\xc3\xb3 general dels esclaus al nord de Saint-Domingue, mesura que r\xc3\xa0pidament s\'est\xc3\xa9n a tota la col\xc3\xb2nia. El 4 de febrer de 1794 la Convenci\xc3\xb3 Nacional Francesa declara abolida l\'esclavitud dels negres en totes les col\xc3\xb2nies franceses.\n_START_SECTION_\nLluites contra la Gran Bretanya i Espanya\n_START_PARAGRAPH_\nGran Bretanya i Espanya van veure en la rica col\xc3\xb2nia de Saint-Domingue un apetit\xc3\xb3s bot\xc3\xad a m\xc3\xa9s de l\'oportunitat de privar a Fran\xc3\xa7a d\'una de les fonts de recursos. Especialment Anglaterra va enviar el 1794 una poderosa expedici\xc3\xb3 el nombre exacte de tropes \xc3\xa9s incert per\xc3\xb2 que pot haver estat en diverses desenes de milers que va ocupar Port-au-Prince i altres punts costaners. Espanya, per la seva banda, intent guanyar-se el favor dels esclaus prometent l\'alliberament, i va atacar la col\xc3\xb2nia des de la seva part de l\'illa. Els principals dirigents de la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 d\'esclaus passen a lluitar per Espanya. La part francesa de l\'illa estava enva\xc3\xafda per la Marina brit\xc3\xa0nica i per les tropes espanyoles a les quals s\'havien unit nombrosos mon\xc3\xa0rquics francesos blancs. Les forces franceses s\xc3\xb3n derrotades en les ciutats costaneres pels anglesos i en gran part de l\'interior pels espanyols.\n_START_SECTION_\nExpedici\xc3\xb3 militar francesa del 1802\n_START_PARAGRAPH_\nNapole\xc3\xb3 tenia plans d\'establir un gran imperi colonial a Am\xc3\xa8rica per a aix\xc3\xb2 es va fer cedir l\'enorme territori de la Louisiana de part d\'Espanya i necessitava recuperar el control total del seu principal col\xc3\xb2nia: Saint Domingue. Al gener de 1802 una forta expedici\xc3\xb3 militar de 24.000 homes, al comandament del cunyat de Napole\xc3\xb3, el general de brigada Charles Victoire Emmanuel Leclerc, va fer arribo a Hait\xc3\xad assolint en un primer moment l\'acatament d\'una part dels haitians sota falses promeses de no reinstaurar l\'esclavitud i de respectar els graus militars dels haitians. En aquesta expedici\xc3\xb3 tornaven Rigaud i P\xc3\xa9tion, els l\xc3\xadders mulats expulsats per Louverture. Els francesos van governar tamb\xc3\xa9 l\'est de l\'Espanyola per un per\xc3\xadode de sis anys fins a ser expulsats per un grup de dominicans que sota el comandament de Juan S\xc3\xa1nchez Ram\xc3\xadrez reincorporar la part oriental al domini d\'Espanya. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 Louverture, amb l\'altra part dels haitians, no es va deixar enganyar f\xc3\xa0cilment. Es va replegar cap a posicions m\xc3\xa9s segures, alhora que seguia una pol\xc3\xadtica de terra cremada i va signar un pacte d\'amistat amb Gran Bretanya. Christophe va incendiar Li Cap davant l\'arribada dels invasors. Port-de-Paix, Saint-Marc i Gona\xc3\xafves c\xc3\xb3rrer la mateixa sort. Els comen\xc3\xa7aments de la campanya no van ser feli\xc3\xa7os per Toussaint. El general Maurepas, es va sotmetre a Port-de-Paix. Toussaint mateix va ser ven\xc3\xa7ut en Ravine-\xc3\xa0-Couleuvres i Dessalines va fracassar contra Port-au-Prince. Leclerc va intuir els plans de Toussaint i va ordenar la marxa convergent de les seves tropes contra Cayes, sobre un dels monticles s\'al\xc3\xa7ava el fort de la Crete-\xc3\xa0-Pierrot, on es va lliurar, l\'11 al 24 de mar\xc3\xa7, el combat m\xc3\xa9s glori\xc3\xb3s de la hist\xc3\xb2ria haitiana. La part espanyola de l\'illa tot just va oferir resist\xc3\xa8ncia, per\xc3\xb2 a la ciutat de Santo Domingo, el governador haiti\xc3\xa0, general Paul Louverture, es va negar a lliurar la pla\xc3\xa7a, contra el desig dels dominicans, que es van aliar als francesos, qui despr\xc3\xa9s d\'\xc3\xa0rdua lluita van prendre la pla\xc3\xa7a. _NEWLINE_El 2 de maig de 1802, Toussaint va oferir la seva capitulaci\xc3\xb3 a canvi de quedar lliure i que les seves tropes s\'integressin en l\'Ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s. _NEWLINE_Promptament les promeses franceses van ser desemmascarades en arribar not\xc3\xadcies de la reinstauraci\xc3\xb3 de l\'esclavitud en altres col\xc3\xb2nies com  Guadalupe i amb la captura mitjan\xc3\xa7ant enganys de Louverture el 7 de juny, que s\'havia retirat a una hisenda, i el seu enviament a Fran\xc3\xa7a (Fort de Joug) on mor empresonat sota dures condicions. Aquest intent de privar els haitians del seu l\xc3\xadder va resultar en un gran frac\xc3\xa0s perqu\xc3\xa8 els militars haitians, avesats a les lluites contra anglesos i espanyols, van intuir que seguirien la mateixa sort i es van rebel\xc2\xb7lar. _NEWLINE_L\'arrest de Toussaint, seguit d\'una ordre de desarmament general de la poblaci\xc3\xb3, va exaltar els espirtus, i Charles Belair es va proclamar general en cap dels rebels. El general Dessalines (ara en el b\xc3\xa0ndol franc\xc3\xa8s) va obtenir autoritzaci\xc3\xb3 de Leclerc per combatre\'l, i el va capturar en una emboscada. Jutjat davant un Consell de guerra, Belair va ser afusellat.\n_START_SECTION_\nEtapes\n_START_PARAGRAPH_\nLa lluita per la independ\xc3\xa8ncia a Hait\xc3\xad es va desenvolupar en diverses etapes. A la primera, els grans terratinents, els esclaus, els comerciants i els blancs pobres-anomenats petits blancs - es van solidaritzar amb el moviment revolucionari que havia esclatat a la metr\xc3\xb2poli i van formar una assemblea local, que reivindicava la fi del pacte colonial. En una segona etapa, els mulats lliures van comen\xc3\xa7ar a recolzar la revoluci\xc3\xb3 metropolitana, creient que amb aix\xc3\xb2 obtindrien dels blancs residents a la col\xc3\xb2nia la plena igualtat de drets per als homes lliures, independentment del color. No obstant aix\xc3\xb2, el 1790 els plantadors blancs van reprimir ferotgement les reivindicacions dels lliberts. I aquests, al seu torn, no van tenir altra alternativa que aliar-se, un any despr\xc3\xa9s, amb dos grups d\'esclaus revoltats o marrons.\n_START_SECTION_\nGuerra del Franc\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nLa pol\xc3\xadtica de sang inaugurada per Leclerc va fer veure als oficials de color que no havia seguretat per a ells al costat dels francesos. Aix\xc3\xad, en la nit del  13 al 14 d\'octubre de 1802, el mulat P\xc3\xa9tion i Clerveaux desertar. Christophe i Dessalines no van trigar a unir-se\'ls. Des d\'aquest moment les bandes que rondaven pels camps van tenir l\xc3\xadders i es va iniciar la veritable guerra d\'alliberament. _NEWLINE_Mentrestant, Leclerc va morir de febre groga i va prendre el comandament el general Rochambeau, la tirania alienar a Fran\xc3\xa7a les \xc3\xbaltimes simpaties dels haitians. _NEWLINE_P\xc3\xa9tion, va recon\xc3\xa8ixer a Dessalines general en cap dels rebels (amb motiu a la confer\xc3\xa8ncia secreta de Arcahaie), i aquest fet va fer que la majoria dels caps de banda s\'agrupessin al voltant de l\'\xc3\xbaltim. _NEWLINE_A finals de 1802, Dessalines, assistit per Christophe i P\xc3\xa9tion prenen la direcci\xc3\xb3 de la lluita per la independ\xc3\xa8ncia radicalitzant el llegat de Louverture. Aconsegueixen la unitat de negres i mulats. _NEWLINE_Fins a 1803, el Sud havia assistit als esdeveniments sense prendre part de la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3. Al final, el general Nicolas Geffrard el va arrossegar al moviment alliberador. _NEWLINE_Dessalines va desplegar una activitat extraordin\xc3\xa0ria des de novembre de 1802, per tot el Nord-oest i l\'Oest. Despr\xc3\xa9s de crear el 18 de maig de 1803 la bandera nacional, fraterniz\xc3\xb3 a la plana de Cayes amb Geffrard. _NEWLINE_La lluita es va generalitzar contra l\'ex\xc3\xa8rcit cada vegada m\xc3\xa9s redu\xc3\xaft de Rochambeau, i despr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie de campanyes (J\xc3\xa9r\xc3\xa9mie, Jacmel, Saint-Marc, Fort-Libert\xc3\xa9 i Anse-\xc3\xa0-Veau), l\'11 d\'octubre, Port-au-Prince va capitular i el 17 Geffrard va entrar a Les Cayes. A final de mes, Fran\xc3\xa7a sol conservava el mol\xc3\xa8cules Saint-Nicolas i Le Cap, que Dessalines va resoldre prendre, per a aix\xc3\xb2 va concentrar 20000 homes en limbe. Comprenent que un lloc en regla era preferible a una ofensiva, va comen\xc3\xa7ar el 18 de novembre a bombardejar els fort de Breda i de Charrier. Aquesta campanya que va culminar el 18 de novembre de 1803 amb la decisiva vict\xc3\xb2ria haitiana a la Batalla de Vertierres, que va obligar a les tropes franceses a capitular a Le Cap. El 4 de desembre, Rochambeau capitular en el mole Saint-Nicolas, acabant d\'aquesta manera la guerra d\'independ\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nNegatives a la independ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl president nord-americ\xc3\xa0 Thomas Jefferson es va negar a recon\xc3\xa8ixer la independ\xc3\xa8ncia d\'Hait\xc3\xad. Cedint a les pressions de Fran\xc3\xa7a i d\'Espanya, el Congr\xc3\xa9s dels Estats Units va prohibir el comer\xc3\xa7 amb Hait\xc3\xad, afegint un m\xc3\xa9s als bloquejos que embarguen a la naixent rep\xc3\xbablica negra. _NEWLINE_Hait\xc3\xad obt\xc3\xa9 en 1826 el reconeixement de Fran\xc3\xa7a a canvi de 150 milions de francs-or. Posteriorment ho fa el Regne Unit. Durant molts anys la terra del llegendari general Sab\xc3\xa9s \xc2\xabPetion\xc2\xbb va romandre a\xc3\xafllada. Hi va haver d\'esperar 60 anys perqu\xc3\xa8 fos reconeguda pel Vatic\xc3\xa0, i Estats Units ho va fer durant la presid\xc3\xa8ncia d\'Abraham Lincoln. El govern de Col\xc3\xb2mbia no li va estendre f\xc3\xb3rmula diplom\xc3\xa0tica. De fet, a 1870 finalment acrediten un diplom\xc3\xa0tic vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 a Hait\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nDes de la reunificaci\xc3\xb3 fins a l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl 8 de novembre de 1821, Andr\xc3\xa9s Amarante encap\xc3\xa7ala en Beler, a la  col\xc3\xb2nia espanyola de Santo Domingo, un moviment independentista i \xc3\xa9s proclamada l\'annexi\xc3\xb3 a la Rep\xc3\xbablica d\'Hait\xc3\xad, una setmana m\xc3\xa9s tard (15 de nov.) ell repetiria aquesta acci\xc3\xb3 a  Montecristi. Aquests fets van alarmar a un grup que des Santo Domingo, planejava l\'annexi\xc3\xb3 a  Col\xc3\xb2mbia encap\xc3\xa7alat per Jos\xc3\xa9 N\xc3\xba\xc3\xb1ez de C\xc3\xa0ceres, que van decidir prendre la pla\xc3\xa7a militar i retenir el senyor Pascual Reial, governador espanyol de la col\xc3\xb2nia. _NEWLINE_L\'endem\xc3\xa0, l\'1 de desembre de 1821, va ser declarada a Santo Domingo la independ\xc3\xa8ncia de l\'Hait\xc3\xad Espa\xc3\xb1ol del Regne d\'Espanya, amb la idea d\'unir-se al projecte de la Gran Col\xc3\xb2mbia de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, aix\xc3\xb2 va ser recolzat per l\'aristocr\xc3\xa0cia colonial blanca  criolla i espanyola per\xc3\xb2 no aix\xc3\xad per la majoria afrodescendent, que es va sentir ignorada en les seves peticions de tenir les mateixes oportunitats i drets que la poblaci\xc3\xb3 blanca tenia. Aquesta discriminaci\xc3\xb3, unida als maltractaments, l\'esclavitud persistent i els segrestos de quarterons (gaireb\xc3\xa9 blancs), mulats i negres lliberts per vendre\'ls com a esclaus va fer que els afrodescendents preferissin la uni\xc3\xb3 amb l\'antiga col\xc3\xb2nia francesa. _NEWLINE_A Hait\xc3\xad es veia a la unificaci\xc3\xb3 de l\'illa com una forma de consolidar la seva independ\xc3\xa8ncia, que no era reconeguda ni per Fran\xc3\xa7a ni per Espanya, a m\xc3\xa9s es considerava que aix\xc3\xb2 alliberaria als mulats i negres de tota l\'illa de la "opressi\xc3\xb3 blanca", alhora de complir amb l\'article 40 de la Constituci\xc3\xb3 d\'Hait\xc3\xad, que donava per l\xc3\xadmits territorials d\'aquest estat, tota l\'extensi\xc3\xb3 de l\'illa i les illes adjacents, aix\xc3\xad tamb\xc3\xa9 com la Constituci\xc3\xb3 de Toussaint L\'Ouverture de gener de 1801 que proclamava: "l\'illa \xc3\xa9s una i indivisible"._NEWLINE_El 13 de desembre, el pavell\xc3\xb3 haiti\xc3\xa0 va ser enarborat per la poblaci\xc3\xb3 de  Port Plata, un parell de dies m\xc3\xa9s tard aquesta acci\xc3\xb3 va ser seguida per la poblaci\xc3\xb3 local de  Dajab\xc3\xb3n, el dia 29 una rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 a  Santiago proclama l\'annexi\xc3\xb3 a Hait\xc3\xad. El 4 de gener de 1822, el comandant de  La Vega es va pronunciar per la unitat amb Hait\xc3\xad; pocs dies despr\xc3\xa9s Azua, Cotu\xc3\xad,  Sant Joan,  Xaman\xc3\xa1, Neyba, B\xc3\xa1nica,  Sant Rafael,  Sant Miquel, Infla, entre altres pobles, van emular aquestes accions. La manca de suport al proc\xc3\xa9s independentista a l\'interior del pa\xc3\xads, va fer que en el 19 de gener, Jos\xc3\xa9 N\xc3\xba\xc3\xb1ez de C\xc3\xa0ceres, qui exercia la presid\xc3\xa8ncia del nou Estat, li comuniqu\xc3\xa9s a Jean-Pierre Boyer que el seu govern es col\xc2\xb7locava a l\'empara de les lleis de la Rep\xc3\xbablica d\'Hait\xc3\xad. _NEWLINE_Boyer va sortir de Port Pr\xc3\xadncep amb el seu ex\xc3\xa8rcit el 28 de gener, arribant a Sant Carles (als afores de Sant Domingo) el 8 de febrer, l\'endem\xc3\xa0 (9 de febrer) va arribar a Santo Domingo i va fer la seva entrada per la ciutat a les set del mat\xc3\xad. El Dr N\xc3\xbanez de C\xc3\xa0ceres li va oferir les claus de la ciutat a Boyer, per\xc3\xb2 aquest es va negar dient \xc2\xabno he entrat en aquesta ciutat com a conqueridor sin\xc3\xb3 per la voluntat dels seus habitants\xc2\xbb, despr\xc3\xa9s en aquest mateix dia va abolir l\'esclavitud a les zones recentment annexades. Dies m\xc3\xa9s tard, va dividir l\'illa en sis departaments i va designar als governadors. _NEWLINE_A la poblaci\xc3\xb3 blanca de la part oriental de l\'illa se li va negar el dret a la ciutadania haitiana, i els van ser confiscades nombroses propietats el que va augmentar la seva disconformitat amb el nou govern. _NEWLINE_El 1823, l\'antiga metr\xc3\xb2poli, Fran\xc3\xa7a, va condicionar el reconeixement de la independ\xc3\xa8ncia haitiana i l\'aixecament del bloqueig econ\xc3\xb2mic al pagament de l\'elevada suma abans referida com a indemnitzaci\xc3\xb3 a les p\xc3\xa8rdues dels colons francesos ia un descompte del 50% en els impostos als vaixells i les mercaderies franceses. A partir de 1826 despr\xc3\xa9s d\'una negociaci\xc3\xb3, Hait\xc3\xad comen\xc3\xa7a a pagar aquesta crida deute franc\xc3\xa8s, per a aix\xc3\xb2 van ser establerts impostos exorbitants i restablertes les plantacions. Malgrat aix\xc3\xb2 l\'economia va cr\xc3\xa9ixer robustament causa de dues raons, primer a les confiscacions i la distribuci\xc3\xb3 de la propietat, i segon, a l\'obertura al comer\xc3\xa7 internacional.\n_START_SECTION_\nInici de la decad\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esclat d\'una crisi econ\xc3\xb2mica a Europa en 1836, va causar un descens en valor de les exportacions i va provocar una  espiral inflacion\xc3\xa0ria que va afectar greument a l\'economia. A partir de 1837 van ser contractats nombrosos cr\xc3\xa8dits (\xc3\xbanicament amb bancs francesos a causa del tractat amb Fran\xc3\xa7a) que van sotmetre el pa\xc3\xads a una greu crisi econ\xc3\xb2mica amb una creixent deute extern. _NEWLINE_Els successos seg\xc3\xbcents van reflectir la pugna entre les autoritats  mulates i les masses populars afro-descendents. _NEWLINE_En 1843, el general Boyer va ser deposat en una revolta militar liderada per Charles Rivi\xc3\xa8re-Herard i obligat a exiliar-se a Fran\xc3\xa7a, el que es va traduir en el restabliment per breu temps del sistema parlamentari i en l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 de 1843. Un any despr\xc3\xa9s Rivi\xc3\xa8re-Herard seria substitu\xc3\xaft per Philippe Guerrier, despr\xc3\xa9s de recuperar el seu  independ\xc3\xa8ncia la part orienta, aquesta vegada amb el nom de Rep\xc3\xbablica Dominicana, independ\xc3\xa8ncia que no seria reconeguda per l\'estat haiti\xc3\xa0 fins a 1867. Guerrier seria substitu\xc3\xaft per Jean-Louis Pierrot el 1845, i aquest per Jean-Baptiste Riche el 1846.\n_START_SECTION_\nSoulouque\n_START_PARAGRAPH_\nL\'1 de mar\xc3\xa7 de 1847, el general  Faustin Soulouque va ser triat President de la Rep\xc3\xbablica, per\xc3\xb2 contr\xc3\xa0riament a l\'imaginat pels senadors Ardouin i Dupuy, que havien promocionat la seva elecci\xc3\xb3 creient que seria f\xc3\xa0cilment manejable, va demostrar la seva forta voluntat i va comen\xc3\xa7ar a afavorir als negres contra els mulats. Una conspiraci\xc3\xb3 d\'aquests va ser reprimida amb confiscacions, proscripcions i execucions. Els soldats negres van efectuar una matan\xc3\xa7a general a Port-au-Prince, que nom\xc3\xa9s va cessar quan el c\xc3\xb2nsol franc\xc3\xa8s Charles Reybaud amena\xc3\xa7ar amb un desembarcament de soldats del seu pa\xc3\xads. _NEWLINE_En 1848, Soulouque va ser designat President Vitalici d\'Hait\xc3\xad, d\'acord amb la constituci\xc3\xb3 de 1846. En mar\xc3\xa7 de 1849 va envair la Rep\xc3\xbablica Dominicana amb un ex\xc3\xa8rcit de 4000 homes, per\xc3\xb2 va ser derrotat pel general Pedro Santana, president dominic\xc3\xa0, el 21 d\'abril d\'aquest any en els ve\xc3\xafnatges de Ocoa i va haver de retirar-se. _NEWLINE_El 26 d\'agost de 1849 el Senat va proclamar l\'Imperi d\'Hait\xc3\xad i al general Soulouque com Emperador amb el nom de Faustin I, per decisi\xc3\xb3 un\xc3\xa0nime del Poder Legislatiu. Es va envoltar d\'una luxosa cort, va crear una nova noblesa haitiana, va fundar ordres civils i militars i va emetre una Constituci\xc3\xb3 autorit\xc3\xa0ria. El desembre de 1849 va casar amb Adelina l\xc3\x89v\xc3\xaaque. El 18 d\'abril de 1852, en uni\xc3\xb3 del seu consort, va ser coronat amb gran pompa pel vicari de Port-au-Prince. _NEWLINE_A finals de 1855 va envair novament la Rep\xc3\xbablica Dominicana i una altra vegada va ser derrotat per Santana, ia l\'any seg\xc3\xbcent va fracassar en un altre intent. _NEWLINE_La crisi econ\xc3\xb2mica es va apoderar del pa\xc3\xads i hi va haver diverses insurreccions, que van ser durament reprimides. El desembre de 1858 va esclatar una nova revolta, encap\xc3\xa7alada pel general Fabre Geffrard, duc de Tabara, que despr\xc3\xa9s de diversos xocs amb les forces imperials va entrar a la capital el 15 de gener de 1859. Els soldats de Faustin I es van negar a combatre i el monarca es va refugiar al consolat franc\xc3\xa8s. Poc despr\xc3\xa9s se li va permetre abandonar el pa\xc3\xads amb rumb a Jamaica, a bord del vaixell brit\xc3\xa0nic Melbourne, portant amb si a la seva fam\xc3\xadlia i copioses riqueses en diners i pedres precioses. Els seus b\xc3\xa9ns en Hait\xc3\xad van ser confiscats per les noves autoritats.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nGeffrard restaurar la Rep\xc3\xbablica. Va negociar un concordat amb el Vatic\xc3\xa0, signat a Roma el 28 de mar\xc3\xa7 de 1860. Els Estats Units van recon\xc3\xa8ixer a Hait\xc3\xad per decisi\xc3\xb3 d\'Abraham Lincoln, el 5 de juny de 1862. El govern de Geffrard impulsar l\'educaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica prim\xc3\xa0ria i superior. El seu codi rural de 1863 va instaurar el treball obligatori per construir carreteres, canals i aq\xc3\xbceductes. Va fomentar les exportacions de cot\xc3\xb3 i va reduir l\'ex\xc3\xa8rcit de meitat. Malgrat tot, les finances van seguir sent fr\xc3\xa0gils. En 1865 va reprimir una revolta amb l\'ajuda la marina  brit\xc3\xa0nica. Davant un aixecament de tota la regi\xc3\xb3 del Artibonito, Geffrad dimitir el 13 de mar\xc3\xa7 de 1867. _NEWLINE_L\'autoritarisme i la inestabilitat pol\xc3\xadtica van esdevenir la norma, implicant successions de rebel\xc2\xb7lions. El nou president, Sylvain Salnave, va excitar a partir d\'octubre de 1867 a la poblaci\xc3\xb3 contra la Cambra de Diputats i la va tancar. Grups armats sempre a punt a la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, van constituir l\'espasa de D\xc3\xa0mocles de tots els dirigents, fins i tot els que es van basar en ells per accedir al poder. Diversos cops d\'Estat es van succeir, sent deposat Salnave el 1869 i succe\xc3\xaft per Nissage Saget. El juny de 1872 el govern  alemany va utilitzar la for\xc3\xa7a militar perqu\xc3\xa8 l\'Estat haiti\xc3\xa0 reemborsar\xc3\xa0 un deute a ciutadans alemanys. Saget va ser deposat en 1874, sent succe\xc3\xaft per Michel Domingue qui va promulgar una nova Constituci\xc3\xb3. Domingue va romandre en el poder durant dos anys, fins a 1876, quan va accedir a la presid\xc3\xa8ncia Pierre Th\xc3\xa9oma Boisrond-Canal. _NEWLINE_El president constitucional Lysius Salomon, qui va substituir a Joseph Lamothe, breument president provisional despr\xc3\xa9s de la caiguda de Boisrond-Canal el 1879, va aconseguir complir el per\xc3\xadode de set anys entre 1879 i 1886, va crear ell Banc Nacional, va reprendre i completar els pagaments a Fran\xc3\xa7a, va enfortir l\'ensenyament secundari i rural, modernitzar el servei de correu i va aixafar a 1883 i 1884 sengles rebel\xc2\xb7lions. Es va fer reelegir per un altre per\xc3\xadode de 7 anys, per\xc3\xb2 en 1887, tant Port-au-Prince com diverses prov\xc3\xadncies es van rebel\xc2\xb7lar i Salomon va ser enderrocat l\'agost de 1888, despr\xc3\xa9s del que es van succeir r\xc3\xa0pidament tres presidents: de nou Pierre Th\xc3\xa9oma Boisrond-Canal (a partir del 10 d\'agost de 1888, aquesta vegada en qualitat de president provisional), Fran\xc3\xa7ois Denys legitimi (a partir del 16 d\'octubre de 1888, en qualitat de president) i Monpoint Jeune (a partir del 23 d\'agost de 1889, en qualitat de president provisional). _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s d\'un any de situaci\xc3\xb3 an\xc3\xa0rquica, Florvil Hyppolite va ser designat pel Consell Constitucional com a president per al per\xc3\xadode 1889 - 1896. El seu govern va atorgar amnistia general per als presos pol\xc3\xadtics i exiliats haitians i emprendre plans d\'obres p\xc3\xbabliques per millorar els ports, mercats, xarxes hidr\xc3\xa0uliques, tel\xc3\xa8grafs i tel\xc3\xa8fons. En 1891 va enfrontar la voluntat dels Estats Units de fer-se concedir la punta nord-oest del pa\xc3\xads: el moll de Sant Nicolau. Hyppolite va morir el 1896 d\'infart card\xc3\xadac poc abans d\'acabar el seu per\xc3\xadode presidencial. _NEWLINE_El 6 de desembre de 1897, despr\xc3\xa9s de l\'empresonament del resident alemany L\xc3\xbcders, Alemanya va enviar a Hait\xc3\xad dos vaixells de guerra per exigir una indemnitzaci\xc3\xb3 exorbitant i les excuses oficials del president Tir\xc3\xa9sias Simon Sam, que va ser aix\xc3\xad humiliat i desprestigiat i va acabar renunciant el 12 de maig de 1902. Les lluites entre faccions militars van reprendre. Pierre Nord Alexis es va sostenir per\xc3\xb2 com a president sis anys entre desembre de 1902 i desembre de 1908, quan va ser enderrocat despr\xc3\xa9s d\'intentar erigir com a president vitalici. Segueix un per\xc3\xadode d\'inestabilitat, un president derrocava a un altre i vuit es van succeir entre la caiguda d\'Alexis i el final de l\'any 1915.\n_START_SECTION_\nIntervenci\xc3\xb3 dels Estats Units\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de 1908 les companyies nord-americanes van negociar concessions per construir ferrocarrils i desenvolupar plantacions de bananes que van implicar l\'expropiaci\xc3\xb3 de camperols. El 1910 Citibank va comprar una part important del Banque de la R\xc3\xa9publique d\'Hait\xc3\xad, banc central que disposava del monopoli sobre l\'emissi\xc3\xb3 de bitllets. _NEWLINE_El 1910 un consorci internacional de bancs va refinan\xc3\xa7ar el deute d\'Hait\xc3\xad i va prendre el control de les finances del pa\xc3\xads. El 17 de desembre de 1914, sota la presid\xc3\xa8ncia haitiana de Joseph Davilmar Th\xc3\xa9odore, aquests bancs van aconseguir que Woodrow Wilson, llavors president dels Estats Units, envi\xc3\xa9s els marines, que amb el pretext de protegir les reserves d\'or d\'Hait\xc3\xad les van portar a caixes fortes de Nova York. Vuit mesos despr\xc3\xa9s, despr\xc3\xa9s del col\xc2\xb7lapse de la dictadura de Vilbrun Guillaume Sam, el 28 de juliol de 1915 els marines van ocupar el pa\xc3\xads per evitar l\'arribada al govern del l\xc3\xadder rebel i metge Rosalvo Babau, van contrarestar la influ\xc3\xa8ncia dels empresaris alemanys i van assegurar l\'aprovaci\xc3\xb3 pel Parlament de la \xc2\xablegislaci\xc3\xb3 progressista\xc2\xbb dictada pels bancs, posant a Philippe Sudre Dartiguenave com a President. El 1922 Dartiguenave va ser substitu\xc3\xaft per Louis Borno, qui va presidir el pa\xc3\xads sota la resta de l\'ocupaci\xc3\xb3 nord-americana, fins al 1930. _NEWLINE_Els marines van col\xc2\xb7locar a Port-au-Prince sota llei marcial i despr\xc3\xa9s van sotmetre la resist\xc3\xa8ncia armada de les zones rurals, executant el l\xc3\xadder de la resist\xc3\xa8ncia Charlemagne Peralt. La productora i exportadora de sucre Haitian American Sugar Company va esdevenir la segona empresa del pa\xc3\xads fins a la seva liquidaci\xc3\xb3 el 1987. El Banc de la Naci\xc3\xb3, que va esdevenir sucursal del Citibank, que va ser criticat per pr\xc3\xa0ctiques injustes, com la negativa a pagar a Hait\xc3\xad els interessos sobre els diners dipositats en els seus comptes, interessos que va pagar despr\xc3\xa9s de 1922, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s un percentatge del 2%, en comptes del 3,5% concedit als altres dipositaris equivalents la qual cosa segons el senador i economista Paul Douglas, equivalia a una p\xc3\xa8rdua d\'un mili\xc3\xb3 de d\xc3\xb2lars. _NEWLINE_El desembre de 1929 a Les Cayes, els marines van matar a deu camperols haitians durant una marxa per protestar per la situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Als Estats Units, en plena Gran Depressi\xc3\xb3, van cr\xc3\xa9ixer les veus inconformes amb l\'ocupaci\xc3\xb3 d\'Hait\xc3\xad. _NEWLINE_St\xc3\xa9nio Vincent, destacat opositor a l\'ocupaci\xc3\xb3 militar nord-americana, va ser escollit com a president per l\'Assemblea Nacional triada pel poble el 1930. A l\'agost de 1934 el president Franklin D. Roosevelt va ordenar la retirada d\'Hait\xc3\xad de les tropes nord-americanes i el 1935 un plebiscit va estendre el per\xc3\xadode presidencial de Vincent fins al 1941 i va establir l\'elecci\xc3\xb3 presidencial per vot popular directe.\n_START_SECTION_\nMassacre del julivert\n_START_PARAGRAPH_\nEntre el 28 de setembre i el 8 d\'octubre de 1937 van ser assassinats 15.000 haitians per l\'ex\xc3\xa8rcit  dominic\xc3\xa0 a la frontera entre els dos pa\xc3\xafsos, en compliment d\'una ordre del president Rafael Le\xc3\xb3nidas Trujillo. La matan\xc3\xa7a va comen\xc3\xa7ar a B\xc3\xa0nica amb la mort de 300 persones, segons va declarar el mateix Trujillo a Dajabon, on van ser mortes altres 500 persones i va continuar al llarg de la frontera on el dictador dominic\xc3\xa0 va propiciar una neteja \xc3\xa8tnica. Fins al 5 d\'octubre milers d\'haitians van aconseguir fugir cap a Hait\xc3\xad per\xc3\xb2 a partir d\'aquest dia la frontera va ser tancada per ordre de Trujillo i els altres haitians de la zona fronterera van ser exterminats: tota persona que no es podia expressar b\xc3\xa9 en  espanyol la paraula \xc2\xabperejil\xc2\xbb era assassinada. _NEWLINE_Encara que el govern de Vincent va fer el possible per sostenir bones relacions amb el dictador Trujillo, les protestes populars a Hait\xc3\xad i les den\xc3\xbancies internacionals van obligar a Trujillo a acordar el pagament a Hait\xc3\xad d\'una indemnitzaci\xc3\xb3 per la matan\xc3\xa7a, per un total de 750 mil d\xc3\xb2lars, amb un primer pagament immediat de 250 mil.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1941 \xc3\x89lie Lescot va succeir a Vincent, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s del cop d\'estat que el va enderrocar el 1946, Hait\xc3\xad va quedar sota govern militar, sent nomenat el 1950 president Paul Eug\xc3\xa8ne Magloire fins a la vaga general del desembre de 1956. El 1957 va ser triat com a President d\'Hait\xc3\xad Fran\xc3\xa7ois Duvalier, conegut popularment com a Papa Doc, qui va governar dictatorialment amb ajuda militar i financera dels Estats Units. El 22 de desembre de 1958 a la frontera dominico-haitiana entre Jiman\xc3\xad i Mal Passi, Trujillo i Duvalier van signar un acord de m\xc3\xbatua protecci\xc3\xb3 que establia entre altres coses que cap dels dos governs permetria als seus respectius territoris activitats subversives en contra d\'algun d\'ells, aix\xc3\xad com el control de les activitats dels exiliats pol\xc3\xadtics. El 1959 va crear la Milice volontaires de la s\xc3\xa9curit\xc3\xa9 Nationale (MVSN), coneguda popularment com a Tonton Macoute, una violenta mil\xc3\xadcia que li va servir per consolidar el seu poder. El 19 d\'abril de 1963 es va descobrir una conjura militar contra Duvalier, encap\xc3\xa7alada pel tinent Fran\xc3\xa7ois Benoit, donant lloc a un conflicte diplom\xc3\xa0tic amb el president dominic\xc3\xa0, Juan Bosch. _NEWLINE_El 1964 es va fer proclamar president vitalici. El seu fill Jean-Claude Duvalier (Baby Doc) el va succeir el 1971. Al gener de 1986 una insurrecci\xc3\xb3 popular el va obligar a exiliar-se i l\'ex\xc3\xa8rcit prengu\xc3\xa9 el control del poder mitjan\xc3\xa7ant la formaci\xc3\xb3 d\'un Consell Nacional de Govern, presidit pel general Henri Namphy. _NEWLINE_ _NEWLINE_Al gener de 1988 va ser president Leslie Fran\xc3\xa7ois Manigat, deposat el juliol del mateix any per Namphy. Enderrocat al seu torn per Prosper Avril, deposat en 1990. Despr\xc3\xa9s d\'una presid\xc3\xa8ncia provisional de Ertha Pascal Trouillot, deposada per un cop d\'Estat, va ser president electe a partir de febrer de 1991 Jean-Bertrand Aristide. _NEWLINE_Jean-Bertrand Aristide \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 deposat per un cop d\'estat l\'any 2004. D\'aqu\xc3\xad van ressorgir violents episodis que van culminar en l\'ocupaci\xc3\xb3 d\'Hait\xc3\xad per part dels Cascos Blaus de l\'ONU. El 2006 Ren\xc3\xa9 Pr\xc3\xa9val resulta president electe del pa\xc3\xads. _NEWLINE_El dimarts 12 de gener de 2010 es va produir un terratr\xc3\xa8mol de magnitud 7,3 a l\'escala de Richter, a menys de 10 quil\xc3\xb2metres de profunditat, convertint-se en m\xc3\xa9s fort i devastador que la bomba d\'Hiroshima. Es van estimar m\xc3\xa9s de quaranta r\xc3\xa8pliques, i hi va haver m\xc3\xa9s de 316.000 morts, segons el govern haiti\xc3\xa0. Van col\xc2\xb7lapsar el 70% de les edificacions estatals incloent part del Palau Nacional, alguns hospitals i escoles. Es diu que entre les causes de la tremolor ha una falla tect\xc3\xb2nica que creua la capital del pa\xc3\xads. Pocs dies m\xc3\xa9s tard, el 20 de gener, es va produir un nou terratr\xc3\xa8mol de magnitud 6,1 a l\'escala de Richter.'