b'\n_START_ARTICLE_\nPunt de vista (narratologia)\n_START_PARAGRAPH_\nEn narratologia, el punt de vista \xc3\xa9s la perspectiva des de la qual s\'explica una hist\xc3\xb2ria. La forma de transmetre aquesta informaci\xc3\xb3 pot ser liter\xc3\xa0ria o audiovisual. En el relat pot haver-hi moltes formes de narrar una hist\xc3\xb2ria; per tant, pot relatar-se des de diversos punts de vista._NEWLINE_En el relat audiovisual els tres eixos decisius de l\'ens enunciador s\xc3\xb3n: els narradors, la focalitzaci\xc3\xb3 (el saber), l\'ocularitzaci\xc3\xb3 (el veure) i l\'auricularitzaci\xc3\xb3 (el sentir); que actuen dial\xc3\xa8ctica i simult\xc3\xa0niament per construir el punt de vista. _NEWLINE_L\'ordre aplicat a la creaci\xc3\xb3 final d\'un punt de vista \xc3\xa9s el seg\xc3\xbcent: l\'\xe2\x80\x9caparell\xe2\x80\x9d que filma (la c\xc3\xa0mera) produeix un component visual en actuar sobre el prof\xc3\xadlmic (localitzaci\xc3\xb3) que esdev\xc3\xa9 en un determinat punt de vista que adjudiquem a un narrador o a un personatge (ocularitzaci\xc3\xb3 i auricularitzaci\xc3\xb3), i sobre el qual es desenvolupa un flux de sabers (focalitzaci\xc3\xb3). L\'enunciaci\xc3\xb3 inicial dels fets constitueix el punt de vista en l\'origen del discurs, que es veur\xc3\xa0 dial\xc3\xa8cticament reformulat mitjan\xc3\xa7ant la lectura/interpretaci\xc3\xb3 que esdev\xc3\xa9 en el punt de vista de l\'espectador (en destinaci\xc3\xb3)._NEWLINE_Al cinema hegem\xc3\xb2nic (MRI), es propugnava la transpar\xc3\xa8ncia enunciativa (el camuflatge de l\'enunciador en el discurs), encara que aquesta era gaireb\xc3\xa9 impossible d\'aconseguir. M\xc3\xa9s tard, les intervencions de l\'ens enunciador sobre el significant es van fer evidents en pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules com a Ciutad\xc3\xa0 Kane i van anar progressant al llarg dels anys fins a la considerada "Modernitat Cinematogr\xc3\xa0fica".\n_START_SECTION_\nSistema de narradors\n_START_PARAGRAPH_\nEl narrador \xc3\xa9s la inst\xc3\xa0ncia que treballa i d\xc3\xb3na forma a un determinat relat. Al llarg del mateix, poden ser diverses les inst\xc3\xa0ncies que modifiquen el discurs mitjan\xc3\xa7ant la variaci\xc3\xb3 de les relacions entre ens enunciador i espectador impl\xc3\xadcit._NEWLINE_Es denomina Meganarrador a l\'ens conceptual que representa a l\'autor real en el discurs, el qual d\xc3\xb3na motiu a l\'exist\xc3\xa8ncia de narradors de primer o segon nivell, homodieg\xc3\xa8tics o heterodieg\xc3\xa8tics, i de manifestaci\xc3\xb3 de cerca de la transpar\xc3\xa8ncia enunciativa o no. En relaci\xc3\xb3 a la di\xc3\xa8gesi, si el personatge en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 narra la seva pr\xc3\xb2pia hist\xc3\xb2ria o visi\xc3\xb3 dels fets, \xc3\xa9s homodieg\xc3\xa8tic. Si, per contra, explica esdeveniments viscuts per uns altres, es tracta d\'un narrador heterodieg\xc3\xa9tico.\n_START_SECTION_\nMarques en el significant\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha ocasions en les quals les entitats enunciadores o meganarradores sembren marques en els textos com: r\xc3\xa8tols, veus over, moviments de c\xc3\xa0mera, mostracions del dispositiu, m\xc3\xbasica... entre altres estrat\xc3\xa8gies mostratives que impliquen petjades autorals i plusos de significaci\xc3\xb3, i que per tant, fan una enunciativa no transparent.\n_START_SECTION_\nSutura\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte psicoanal\xc3\xadtic sutura, en la seva aplicaci\xc3\xb3 a la teoria f\xc3\xadlmica, fa refer\xc3\xa8ncia a l\'acte de lectura a trav\xc3\xa9s del qual l\'espectador sost\xc3\xa9 de forma inconscient el discurs \xe2\x80\x9cemplenant\xe2\x80\x9d les abs\xc3\xa8ncies entre pl\xc3\xa0nol i pl\xc3\xa0nol i superant els l\xc3\xadmits que comporta la secci\xc3\xb3 de l\'enquadrament. La interioritzaci\xc3\xb3 de les relacions constru\xc3\xafdes pel llenguatge cinematogr\xc3\xa0fic contribueixen a implementar aquestes el\xc2\xb7lipsis inherents al muntatge anal\xc3\xadtic. En aquest sentit, com m\xc3\xa9s es construeixi un determinat relat seguint les directrius i regles de la Manera de Representaci\xc3\xb3 Institucional (aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, respectant regles com les dels eixos de mirades i adre\xc3\xa7a que reforcen la representaci\xc3\xb3 d\'un espai homogeni i habitable), m\xc3\xa9s transparent resultar\xc3\xa0 el muntatge i per tant m\xc3\xa9s inadvertit passar\xc3\xa0 l\'exercici de sutura realitzat per l\'espectador. La versemblan\xc3\xa7a, per la seva banda, sempre que potenci\xc3\xaf aquesta mateixa idea d\'univers consistent (punt mitjan\xc3\xa7ant recursos expressius com a narratius), ajuda al fet que l\'espectador construeixi imagin\xc3\xa0riament la resta de m\xc3\xb3n que se sobreent\xc3\xa9n\xc2\xa0 des de les limitacions dels pl\xc3\xa0nols assemblats.\n_START_SECTION_\nFocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTransfer\xc3\xa8ncia del saber a trav\xc3\xa9s dels procediments enunciatius del film, sigui de forma directa, en processos de transpar\xc3\xa8ncia enunciativa, o mitjan\xc3\xa7ant el sistema de narradors. Les relacions de saber poden explicitar-se en relaci\xc3\xb3 amb els personatges (saber m\xc3\xa9s, menys o igual que el narrador o l\'ens enunciador), per\xc3\xb2, sobretot, interessa la que s\'estableix amb l\'espectador, que pot ser de car\xc3\xa0cter omniscient (en sistemes de transpar\xc3\xa8ncia) o intern, si es focalitza el relat en un personatge concret._NEWLINE_Existeixen tres tipus de focalitzaci\xc3\xb3 narrativa: focalitzaci\xc3\xb3 zero, focalitzaci\xc3\xb3 interna i focalitzaci\xc3\xb3 externa.\n_START_SECTION_\nFocalitzaci\xc3\xb3 Zero\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s l\'abs\xc3\xa8ncia de focalitzaci\xc3\xb3. En aquest cas no hi ha restriccions per el narrador, qui posseeix tota la informaci\xc3\xb3. Coneix els pensaments dels personatges (pot introduir-se en les seves ments) i tots els esdeveniments de la hist\xc3\xb2ria. Aquest tipus de focalitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la que correspon al narrador conegut com a narrador omniscient. Un exemple \xc3\xa9s el narrador de \xe2\x80\x9cEl conte de l\'illa desconeguda\xe2\x80\x9d, de Jos\xc3\xa9 Saramago.\n_START_SECTION_\nFocalitzaci\xc3\xb3 interna\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria s\'explica des del punt de vista d\'un personatge. La perspectiva est\xc3\xa0, doncs, dins d\'un personatge, d\'aqu\xc3\xad el de focalitzaci\xc3\xb3 interna. El coneixement dels narradors amb aquest tipus de focalitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s parcial, subjectiu; no \xc3\xa9s complet. No coneix tota la informaci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria i el que sap, ho sap influenciat, evidentment per la seva pr\xc3\xb2pia visi\xc3\xb3, per la seva pr\xc3\xb2pia experi\xc3\xa8ncia del succe\xc3\xaft. Aquest tipus de focalitzaci\xc3\xb3 al narrador protagonista i al narrador testimoni._NEWLINE_Un exemple de focalitzaci\xc3\xb3 interna es presenta en el comen\xc3\xa7ament "d\'els enamoramientos", la novel\xc2\xb7la de Javier Mar\xc3\xadas.\n_START_SECTION_\nFocalitzaci\xc3\xb3 externa\n_START_PARAGRAPH_\nEl narrador explica la hist\xc3\xb2ria des de fora d\'ella, \xc3\xa9s a dir, des d\'una perspectiva exterior. Aquest narrador no coneix tots els fets, no pot accedir a la consci\xc3\xa8ncia dels personatges, (\xc3\xa9s el cas del narrador gaireb\xc3\xa9 omniscient o tamb\xc3\xa9 denominat narrador c\xc3\xa0mera); o en tot cas pot accedir als pensaments de nom\xc3\xa9s un d\'ells, habitualment el protagonista (\xc3\xa9s el cas del narrador equiscient). Tamb\xc3\xa9 pot considerar-se focalitzaci\xc3\xb3 externa el narrador editor (aquell que publica la hist\xc3\xb2ria o troba un manuscrit). El grau d\'informaci\xc3\xb3 que maneja \xc3\xa9s inferior al del narrador omniscient. En l\xc3\xadnies generals \xc3\xa9s un narrador objectiu, ja que relata nom\xc3\xa9s el que veu sense comprometre\'s, tot i que el grau d\'objectivitat pot variar en el cas de tractar-se d\'un narrador equiscient. Aquest \xc3\xbaltim narrador es pot observar en el comen\xc3\xa7ament d\'"el proc\xc3\xa9s", la novel\xc2\xb7la de Franz Kafka.\n_START_SECTION_\nOcularitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa ocularitzaci\xc3\xb3, segons Fran\xc3\xa7ois Jost, \xc3\xa9s la relaci\xc3\xb3 entre \xc2\xabel que la c\xc3\xa0mera mostra i el que el personatge suposadament veu\xc2\xbb. \xc3\x89s a dir, el que veu l\'espectador a la pantalla i el que veu el personatge en aquest mateix moment. Fran\xc3\xa7ois Jost crea aquest concepte per deixar clara la difer\xc3\xa8ncia entre el visual i el saber._NEWLINE_A partir de la teoria de Fran\xc3\xa7ois Jost, existeixen tres tipus d\'ocularitzaci\xc3\xb3. Aquesta classificaci\xc3\xb3 es basa en la creada per G\xc3\xa9rard Genette respecte a la focalitzaci\xc3\xb3 per\xc3\xb2, a m\xc3\xa9s, compta amb un avantatge: la de \xc2\xabevocar l\'ull que mira el camp pres per la c\xc3\xa0mera\xc2\xbb. Per tant es poden observar tres tipus: l\'ocularitzaci\xc3\xb3 0, l\'ocularitzaci\xc3\xb3 interna i l\'ocularitzaci\xc3\xb3 espectadora o externa.\n_START_SECTION_\nOcularitzaci\xc3\xb3 0\n_START_PARAGRAPH_\nUn personatge \xc3\xa9s seguit per la c\xc3\xa0mera mitjan\xc3\xa7ant una panor\xc3\xa0mica o travelling de manera que indica moviment. No hi ha relaci\xc3\xb3 entre el que la c\xc3\xa0mera mostra i el que veu el personatge. T\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3 descriptiva.\n_START_SECTION_\nOcularitzaci\xc3\xb3 interna\n_START_PARAGRAPH_\nL\'espectador s\'identifica amb la mirada del personatge. La ocularitzaci\xc3\xb3 interna pot ser prim\xc3\xa0ria i secund\xc3\xa0ria. La ocularitzaci\xc3\xb3 interna prim\xc3\xa0ria succeeix dins de la narraci\xc3\xb3 on trobem marques enunciatives i enunciadores; com la mirada subjectiva a partir d\'escor\xc3\xa7os del cos fragmentat del personatge que es troba tamb\xc3\xa9 veient la c\xc3\xa0mera. Es pot dir que la c\xc3\xa0mera ocupa la posici\xc3\xb3 dels ulls del personatge i, en moltes ocasions, apareixen insercions d\'objectes com el pany d\'una porta o una finestra, que apunten que per aqu\xc3\xad va a mirar un personatge. Pel que fa a l\'ocularitzaci\xc3\xb3 interna secund\xc3\xa0ria, es d\xc3\xb3na la construcci\xc3\xb3 per muntatge, \xc3\xa9s a dir, per la relaci\xc3\xb3 entre pl\xc3\xa0nols o raccord. Un exemple d\'aix\xc3\xb2 seria el pl\xc3\xa0-contrapl\xc3\xa0 (la mirada mostrada pel personatge s\'enlla\xc3\xa7a amb una imatge del que mira en aquest moment).\n_START_SECTION_\nOcularitzaci\xc3\xb3 espectadora\n_START_PARAGRAPH_\nAquest tipus de ocularitzaci\xc3\xb3 accentua el fet que l\'espectador no comparteix el punt de vista amb cap personatge. T\xc3\xa9 una informaci\xc3\xb3 que no t\xc3\xa9 el personatge i \xc3\xa9s una marca de l\'enunciaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nAuricularitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'auricularitzaci\xc3\xb3\xc2\xa0\xc3\xa9s el punt de vista sonor o auricular, segons Fran\xc3\xa7ois Jost, i planteja diversos inconvenients, ja que el sentit de l\'o\xc3\xafda \xc3\xa9s m\xc3\xa9s dif\xc3\xbas que el de la vista. Les tres dificultats de major import\xc3\xa0ncia destacades en El relat cinematogr\xc3\xa0fic serien la localitzaci\xc3\xb3 dels sons, la individualitzaci\xc3\xb3 de l\'escolta i la intel\xc2\xb7ligibilitat dels di\xc3\xa0legs._NEWLINE_Igual que l\'oculariztaci\xc3\xb3, concepte del qual adquireix el seu nom, la auricularitzaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 es divideix en interna (prim\xc3\xa0ria i secund\xc3\xa0ria) i 0, eliminant en aquest cas, l\'externa o espectadora.\n_START_SECTION_\nAuricularitzaci\xc3\xb3 interna prim\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl so, soroll o m\xc3\xbasica \xc3\xa9s escoltat pel personatge i l\'espectador al mateix temps. En definitiva, es pret\xc3\xa9n que l\'espectador escolti el mateix que percep el personatge.\n_START_SECTION_\nAuricularizatci\xc3\xb3 interna secund\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl so, soroll, o m\xc3\xbasica ve donat pel muntatge i \xc3\xa9s filtrat pel personatge. Per exemple, quan un personatge es tapa les o\xc3\xafdes i deixa d\'escoltar.\n_START_SECTION_\nAuricularitzaci\xc3\xb3 0\n_START_PARAGRAPH_\nFa refer\xc3\xa8ncia al moment de pujar o baixar la m\xc3\xbasica quan s\'introdueix o es treu un di\xc3\xa0leg. B\xc3\xa0sicament ens remet a la musicalitzaci\xc3\xb3 per crear ambient en una escena. El so (normalment bandes sonores) \xc3\xa9s extradieg\xc3\xa8tic (fora de la diegesi) de manera que no t\xc3\xa9 cap relaci\xc3\xb3 amb els personatges i el relat.'