b'\n_START_ARTICLE_\nNacionalisme canari\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalisme canari \xc3\xa9s un corrent ideol\xc3\xb2gic que pret\xc3\xa9n la consideraci\xc3\xb3 de les Illes Can\xc3\xa0ries com a naci\xc3\xb3. Al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria, el terme ha estat usat per diversitat de moviments pol\xc3\xadtics d\'un ampli espectre: des de moviments independentistes fins a altres moviments m\xc3\xa9s moderats partidaris del federalisme dintre d\'Espanya, passant per regionalistes o simplement autonomistes. Inclou tamb\xc3\xa9 moltes tend\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques i socials, per\xc3\xb2 tradicionalment les organitzacions d\'esquerra s\xc3\xb3n les m\xc3\xa9s reivindicatives.\n_START_SECTION_\nInicis del nacionalisme canari organitzat\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que hi havia hagut manifestacions sobiranistes com aixecaments i motins des de la conquesta, dif\xc3\xadcilment podr\xc3\xadem classificar aquestes manifestacions com a nacionalistes. \xc3\x89s a la fi del segle XIX quan els nacionalistes canaris comencen a agrupar-se en organitzacions pol\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s o menys importants. En part, compartint escenari pol\xc3\xadtic amb el moviment obrer, i vinculat amb les comunitats can\xc3\xa0ries emigrants en pa\xc3\xafsos com Cuba o Vene\xc3\xa7uela. En aquest escenari naixeria en Tenerife a inicis del segle XX el PPA (Partit Popular Autonomista), vinculat a l\'Associaci\xc3\xb3 Obrera Can\xc3\xa0ria. _NEWLINE_Nicol\xc3\xa1s Est\xc3\xa9vanez, Jos\xc3\xa9 Cabrera D\xc3\xadaz i, sobretot, Secundino Delgado patiren i denuncien la nova realitat colonial, derivada de l\'incompliment dels pactes i la fi de la coexist\xc3\xa8ncia de canaris i naturals de la resta de territoris espanyols. Secundino Delgado d\xc3\xb3na veu al moviment amb les seves publicacions (El Guanche, Vacaguar\xc3\xa9 i altres), en bona part, il\xc2\xb7legalitzades i/o publicades en altres pa\xc3\xafsos. Per aix\xc3\xb2 alguns li consideren el pare del nacionalisme canari. Secundino Delgado va estar en un primer moment vinculat a l\'independentisme cub\xc3\xa0 de car\xc3\xa0cter anarquista, fundant posteriorment un peri\xc3\xb2dic independentista canari a Caracas anomenat El Guanche. L\'escassa consci\xc3\xa8ncia nacional existent en aquests moments a Can\xc3\xa0ries, unida al fet que el moviment obrer canari es trobava encara en per\xc3\xadode de formaci\xc3\xb3 (i amb poca consci\xc3\xa8ncia de classe), aix\xc3\xad com el temor a una invasi\xc3\xb3 per part d\'Anglaterra o EUA va dur a Secundino adoptar opcions m\xc3\xa9s pragm\xc3\xa0tiques, intentant aglutinar independentistes, autonomistes i federalistes. _NEWLINE_Nicol\xc3\xa1s Est\xc3\xa9vanez, republic\xc3\xa0 federal que arribar\xc3\xa0 a ser Ministre de Guerra durant la Primera Rep\xc3\xbablica Espanyola arribar\xc3\xa0 a defensar l\'autonomia de Can\xc3\xa0ries. _NEWLINE_El 1924, a Cuba t\xc3\xa9 lloc la fundaci\xc3\xb3 del Partit Nacionalista Canari (PNC). Un dels seus fundadors va ser Jos\xc3\xa9 Cabrera D\xc3\xadaz, antic l\xc3\xadder de l\'Associaci\xc3\xb3 Obrera Can\xc3\xa0ria. El primer PNC va adoptar la bandera que es va hissar en 1907 a l\'Ateneu de San Crist\xc3\xb3bal de La Laguna durant les protestes contra els excessos estatals. Va durar pocs anys, encara que el 1982 va ser refundat. _NEWLINE_Durant la segona rep\xc3\xbablica espanyola, el moviment nacionalista va passar desapercebut (encara que es va arribar a proposar un estatut d\'autonomia que no va quallar a causa de la guerra). No obstant aix\xc3\xb2, des d\'alguns sectors del Partit Comunista d\'Espanya (PCE) va arribar a defensar-se l\'autodeterminaci\xc3\xb3, i fins i tot la independ\xc3\xa8ncia de Can\xc3\xa0ries, en part per l\'assumpci\xc3\xb3 del principi leninista del "dret a la autoderminaci\xc3\xb3 dels pobles", encara que sense excloure tampoc una an\xc3\xa0lisi de la realitat econ\xc3\xb2mica de l\'Arxip\xc3\xa8lag que dur\xc3\xa0 a autors com Guillermo Ascanio a qualificar la situaci\xc3\xb3 de Can\xc3\xa0ries com a "semicolonial". El Front \xc3\x9anic Revolucionari (FUR), format el 1934 pel PCE i el PSOE tamb\xc3\xa9 va incloure en el seu programa "l\'alliberament de Can\xc3\xa0ries de l\'opressi\xc3\xb3 de l\'Imperialisme espanyol i el dret a l\'autodeterminaci\xc3\xb3 fins a la seva constituci\xc3\xb3 en estat independent si aquesta fos la seva voluntat"\n_START_SECTION_\nEl nacionalisme en la dictadura\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la dictadura franquista tota oposici\xc3\xb3 al r\xc3\xa8gim va ser durament reprimida. En aquest marc de repressi\xc3\xb3, no obstant aix\xc3\xb2, van assolir organitzar-se grups com el Movimiento Canarias Libre el 1959, fundat pels coneguts activistes d\'esquerra Fernando Sagaseta i Carlos Suarez. Molts dels membres de Canaraes Libre foren detinguts i empresonats, i l\'organitzaci\xc3\xb3 fou desarticulada. La majoria dels seus militants acabaria integrant-se en el Partit Comunista d\'Espanya (PCE). _NEWLINE_En 1964 el MPAIAC (Moviment Per l\'Autodeterminaci\xc3\xb3 i Independ\xc3\xa8ncia de l\'Arxip\xc3\xa8lag Canari) es funda en l\'exili, a Alg\xc3\xa8ria. A aquest grup se li atribu\xc3\xad responsabilitat en la lluita armada dels DAC (Destacamentos Armados Canarios) i les FAG (Fuerzas Armadas Guanches) com a contrapartida per l\'assassinat per part de la policia de dos activistes del moviment. El seu l\xc3\xadder Antonio Cubillo, advocat laboralista que va arribar a formar part de Canarias Libre, es convertiria en una de les principals figures del nacionalisme canari, encara que seria expulsat finalment del MPAIAC per a fundar el CNC (Congreso Nacional de Canarias). Se\'l suposa creador de la Bandera tricolor can\xc3\xa0ria amb set estrelles verdes que, ara per ara, \xc3\xa9s usada per militants de tot l\'espectre nacionalista canari. _NEWLINE_En 1968, els estats africans voten a favor del dret d\'autodeterminaci\xc3\xb3 per a Can\xc3\xa0ries per considerar que \xc3\xa9s una part integrant d\'\xc3\x80frica i no d\'Espanya.\n_START_SECTION_\nNacionalisme canari en la Transici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'orientaci\xc3\xb3 eurocomunista del Partit Comunista d\'Espanya a inicis dels anys 70 va suposar el descontentament d\'alguns sectors marxista-leninistas que acabaran organitzant-se en l\'Oposici\xc3\xb3 d\'Esquerres del PCE (OPI). L\'OPI, en la qual van participar antics militants de Canarias Libre, va donar origen a diversos partits com el Partit d\'Unificaci\xc3\xb3 Comunista de Can\xc3\xa0ries (autodeterminista), C\xc3\xa8l\xc2\xb7lules Comunistes (autodeterminista, o el Partit Comunista Canari - provisional (independentista). _NEWLINE_C\xc3\xa8l\xc2\xb7lules Comunistes i el Partit Comunista Canari provisional s\'uniran en 1977 en una coalici\xc3\xb3 denominada Poble Canari Unit, liderada per Fernando Sagaseta i Carlos Su\xc3\xa1rez. En aquests moments tamb\xc3\xa9 comencen a organitzar-se el Sindicat Obrer Canari (SOC) i la Confederaci\xc3\xb3 Can\xc3\xa0ria de Treballadors (CCT). El MPAIAC comen\xc3\xa7a a viure una s\xc3\xa8rie de conflictes interns derivats del descontentament de les posicions del seu dirigent Antonio Cubillo. L\'intent d\'assassinat de Cubillo per part dels serveis secrets espanyols en 1979, i el qual partits pol\xc3\xadtics i mitjans de comunicaci\xc3\xb3 responsabilitzessin al MPAIAC de l\'accident de Los Rodeos de 1977 van restar molta for\xc3\xa7a a l\'organitzaci\xc3\xb3. Les divisions internes van dur que a vegades arribessin a existir fins i tot dues organitzacions denominades MPAIAC. El bra\xc3\xa7 pol\xc3\xadtic, Partit dels Treballadors Canaris (PTC) acabar\xc3\xa0 per escindir-se del MPAIAC. _NEWLINE_En 1979, Poble Canari Unit, C\xc3\xa8l\xc2\xb7lules Comunistes, Partit Comunista Canari - provisional, Partit Socialista de Can\xc3\xa0ries i el Partit d\'Unificaci\xc3\xb3 de Can\xc3\xa0ries formen Uni\xc3\xb3 del Poble Canari (UPC). En aquest any UPC va anar la tercera for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s votada en les illes i va tenir representaci\xc3\xb3 en les corts espanyoles. La intenci\xc3\xb3 d\'UPC d\'intentar atreure a altres formacions pol\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s moderades com la Confederaci\xc3\xb3 Aut\xc3\xb2noma Nacionalista Can\xc3\xa0ria (CANC) o Assemblea Can\xc3\xa0ria, els primers cristians de base i els segons socialistes autogestionario, van suposar el descontentament de sectors com els "radicals de base de PCU". Aquests conflictes van suposar la desintegraci\xc3\xb3 d\'UPC.\n_START_SECTION_\nNacionalisme canari en la democr\xc3\xa0cia\n_START_PARAGRAPH_\nCan\xc3\xa0ries compte amb un estatut d\'autonomia que data de 1982. Uni\xc3\xb3 del Poble Canari es va desintegrar i va dividir en nombrosos grups. El que va assolir major \xc3\xa8xit electoral fou Izquierda Nacionalista Canaria, procedent de la CANC i que es presentaria en coalici\xc3\xb3 amb Assemblea Can\xc3\xa0ria. No obstant aix\xc3\xb2, el suport electoral aconseguit pels altres grups resultants de la dissoluci\xc3\xb3 d\'UPC, com Uni\xc3\xb3 de Nacionalistes d\'Esquerra (procedent del Partit d\'Unificaci\xc3\xb3 Comunista de Can\xc3\xa0ries), o el Partit Comunista del Poble Canari (secci\xc3\xb3 can\xc3\xa0ria del Partit Comunista dels Pobles d\'Espanya va ser molt esc\xc3\xa0s. _NEWLINE_El Partit dels Treballadors Canaris (PTC), els radicals de base de PCU i altres grups minoritaris originarien el Front Popular per la Independ\xc3\xa8ncia de Can\xc3\xa0ries (FREPIC-AWA\xc3\x91AK). Antonio Cubillo, per la seva banda, fundaria al seu retorn de l\'exili a Alg\xc3\xa8ria el Congr\xc3\xa9s Nacional de Can\xc3\xa0ries (CNC). En 1991, Assemblea Can\xc3\xa0ria Nacionalista, Izquierda Unida Canaria (secci\xc3\xb3 can\xc3\xa0ria d\'Esquerra Unida i Uni\xc3\xb3 de Nacionalistes d\'Esquerra formen ICAN. _NEWLINE_Des de 1993, el govern auton\xc3\xb2mic ha estat detingut pel partit Coalici\xc3\xb3 Can\xc3\xa0ria, coalici\xc3\xb3 de centredreta (encara que aglutin\xc3\xa9s en els seus inicis a organitzacions d\'esquerra com ICAN o Assemblea Majorera que uneix nacionalistes, regionalistes i insularistes. Coalici\xc3\xb3 Can\xc3\xa0ria defineix a Can\xc3\xa0ries com a naci\xc3\xb3 en el seu ideari i ha acceptat recentment l\'\xc3\xbas de la bandera de les set estrelles verdes, a m\xc3\xa9s de mostrar el seu desig d\'oficialitzar-la, encara que no defensa la independ\xc3\xa8ncia de Can\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nNacionalisme canari en l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nSegons un estudi del Centre d\'Investigacions Sociol\xc3\xb2giques de desembre de 2005, el 29,8% de la poblaci\xc3\xb3 se sent m\xc3\xa9s canari que espanyol i el 6,7% \xc3\xbanicament canari. _NEWLINE_Actualment existeixen gran quantitat d\'organitzacions i partits pol\xc3\xadtics que s\'autoanomenen nacionalistes, la majoria accepta la bandera de les set estrelles encara que les seves reivindicacions sobiranistes s\xc3\xb3n molt diferents entre ells. Una llista seria molt llarga, per\xc3\xb2, a tall d\'exemple, partits que es consideren nacionalistes s\xc3\xb3n: CC (Coalici\xc3\xb3 Can\xc3\xa0ria), PNC (Partit Nacionalista Canari), NC (Nova Can\xc3\xa0ries) i altres m\xc3\xa9s minoritaris com APC (Alternativa Popular Can\xc3\xa0ria), ANC (Alternativa Nacionalista Can\xc3\xa0ria) i UP (Unitat del Poble). Tamb\xc3\xa9 existeixen corrents sindicals nacionalistes representades per les sigles FSOC (Front Sindical Obrer Canari), IC (Intersindical Can\xc3\xa0ria) el STEC (Sindicat de Treballadors de l\'Ensenyament de Can\xc3\xa0ries) i el SEC (Sindicat d\'Estudiants Canari), i organitzacions juvenils com Azarug. En 2007 el diari El Dia, un dels peri\xc3\xb2dics m\xc3\xa9s llegits de les illes, ha abra\xc3\xa7at en el seu contingut els principis sobiranistes i a les seves p\xc3\xa0gines hi ha cabuda per a opinions i projectes de nacionalistes canaris hist\xc3\xb2rics. _NEWLINE_Des de fa un temps, l\'hist\xc3\xb2ric l\xc3\xadder Antonio Cubillo hi publica un "Avantprojecte de Constituci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica Federal Can\xc3\xa0ria" que ha generat debat en diversos mitjans de les illes. Tots els partits majoritaris de Can\xc3\xa0ries van mostrar el seu rebuig a aquest projecte.'