b'\n_START_ARTICLE_\nRhys ap Gruffydd\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s conegut pel nom de Senyor Rhys, en gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s Yr Arglwydd Rhys, per\xc3\xb2 aquest t\xc3\xadtol \xc3\xa9s possible que sigui posterior al seu trasp\xc3\xa0s. Normalment empr\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol de "Pr\xc3\xadncep de Deheubarth" o el de "Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les del Sud", per\xc3\xb2 en dos documents conservats signa com a "Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les" o "Pr\xc3\xadncep dels Gal\xc2\xb7lesos". Rhys va ser un dels pr\xc3\xadnceps m\xc3\xa9s importants de Gal\xc2\xb7les, i despr\xc3\xa9s de la mort d\'Owain Gwynedd del regne de Gwynedd en l\'any 1170 va ser el poder dominant al pa\xc3\xads. _NEWLINE_El seu avi, Rhys ap Tewdwr, va ser rei de Deheubarth, i fou mort en la batalla de Brecon en l\'any 1093 per Bernard de Neufmarche. En morir, la major part del reialme de Deheubarth va ser ocupat pels invassors normands. El pare d\'en Rhys, Gruffydd ap Rhys, pogu\xc3\xa9 regir-ne una petita part, i encara m\xc3\xa9s territori va ser recuperat pels seus fills grans en morir. En Rhys comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a governar el Deheubarth l\'any 1155, per\xc3\xb2 hagu\xc3\xa9 de prestar submissi\xc3\xb3 al rei Enric II d\'Anglaterra el 1158. Cinc anys m\xc3\xa9s tard, el rei Enric enva\xc3\xad Deheubarth, feu presoner en Rhys i li prengu\xc3\xa9 totes les terres. Unes setmanes m\xc3\xa9s tard l\'alliber\xc3\xa0 i l\'atorg\xc3\xa0 una petita part de les seves possessions pr\xc3\xa8vies. Rhys s\'ali\xc3\xa0 amb Owain Gwynedd i, rere una frustrada nova invasi\xc3\xb3 de Gal\xc2\xb7les per part d\'Enric II el 1165 pogu\xc3\xa9 recuperar la majoria de les terres._NEWLINE_L\'any 1171, el pr\xc3\xadncep Rhys f\xc3\xa9u les paus amb el rei Enric i va ser confirmat en la possessi\xc3\xb3 de les seves conquestes, aix\xc3\xad com enaltit amb el t\xc3\xadtol de Justiciar de Gal\xc2\xb7les del Sud. La bona relaci\xc3\xb3 es mantingu\xc3\xa9 fins a la mort del rei angl\xc3\xa8s el 1189, quan el gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s es revolt\xc3\xa0 contra Richard I i atac\xc3\xa0 diversos feus normands fronterers amb Deheubarth, amparant-se de diversos castells. En les seves velleses, Rhys tingu\xc3\xa9 dificultats a controlar els seus fills, especialment Maelgwn i Gruffydd, que estaven barallats. Rhys inici\xc3\xa0 una nova campanya contra els normands en l\'any 1196 i obtingu\xc3\xa9 diversos castells. A l\'any seg\xc3\xbcent mor\xc3\xad inesperadament i va ser enterrat a la catedral de Sant David (Tyddewi).\n_START_SECTION_\nGenealogia i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nRhys fou el segon fill de Gruffydd ap Rhys, que governava part del Deheubarth, i de Gwenllian ferch Gruffydd, filla de Gruffydd ap Cynan, rei de Gwynedd. El seu germ\xc3\xa0 gran era Maredudd ap Gruffydd, i tingu\xc3\xa9 dos germans m\xc3\xa9s petits, Morgan and Maelgwn. Tamb\xc3\xa9 tingu\xc3\xa9 dos germanastres, Anarawd and Cadell, i pelc baix dues germanes, Gwladus and Nest. _NEWLINE_El seu avi, Rhys ap Tewdwr, havia estat rei de la totalitat de Deheubarth fins a ser mort el 1093 a Brycheiniog. La major part del regne fou annexionada per diversos senyors normands. Gruffydd ap Rhys hagu\xc3\xa9 d\'escapar-se a Irlanda. Posteriorment torn\xc3\xa0 a Deheubarth i en reg\xc3\xad una part, per\xc3\xb2 altra volta hagu\xc3\xa9 de refugiar-se a Irlanda en l\'any 1127. Quan Rhys nasqu\xc3\xa9 el 1132, el seu pare \xc3\xbanicament tenia el commote de Caeo en el Cantref Mawr._NEWLINE_La mort del rei Enric I d\'Anglaterra i la rivalitat que s\'obr\xc3\xad entre Esteve i Matilda proporcion\xc3\xa0 als gal\xc2\xb7lesos l\'oportunitat per a revoltar-se contra els normands. L\'aixecament s\'estengu\xc3\xa9 per tot el sud de Gal\xc2\xb7les en el 1136, i Gruffydd ap Rhys, amb l\'ajunt dels seus germans grans, Anarawd i Cadell, venc\xc3\xa9 els normands en una batalla a la rodalia de Loughor, matant-ne uns cinc-cents guerrers. Despr\xc3\xa9s d\'expulsar Walter de Clifford del Cantref Bychan, Gruffydd marx\xc3\xa0 a Gwynedd per requerir l\'ajuda del seu sogre, Gruffydd ap Cynan. En l\'abs\xc3\xa8ncia del seu marit, Gwenllian va conduir un ex\xc3\xa8rcit contra el senyoriu normand de Cydweli (Kidwelly), emportant-s\'hi tamb\xc3\xa9 els seus dos fills petits, Morgan i Maelgwn. Fou ven\xc3\xa7uda i morta per un ex\xc3\xa8rcit manat per Maurice de Londres, del Castell d\'Oystermouth. Morgan mor\xc3\xad tamb\xc3\xa9 i Maelgwn va ser capturat._NEWLINE_Gruffydd s\'ali\xc3\xa0 amb Gwynedd i posteriorment, en el 1136, els fills de Gruffydd ap Cynan, Owain Gwynedd i Cadwaladr ap Gruffydd, condu\xc3\xafren un ex\xc3\xa8rcit cap a Ceredigion. Les seves forces combinades guanyaren una vict\xc3\xb2ria decisiva sobre els normands a la Batalla de Crug Mawr. S\'obtingu\xc3\xa9 Ceredigion dels senyors normands, per\xc3\xb2 Gwynedd se\'l qued\xc3\xa0 en tant que soci principal de l\'alian\xc3\xa7a. Gruffydd ap Rhys continu\xc3\xa0 la campanya contra els normands el 1937, per\xc3\xb2 mor\xc3\xad en el decurs de l\'any. L\'autoritat familiar pass\xc3\xa0 ara al germanastre de Rhys, Anarawd ap Gruffydd. En l\'any 1143, quan en Rhys tenia onze anys, Anarawd fou assassinat per la gu\xc3\xa0rdia personal de Cadwaladr ap Gruffydd, germ\xc3\xa0 de Owain Gwynedd, rei de Gwynedd. Aquest darrer castig\xc3\xa0 el seu germ\xc3\xa0 confiscant-li les terres de Ceredigion.\n_START_SECTION_\nPrimeres batalles (1146\xe2\x80\x931155)\n_START_PARAGRAPH_\nEl germ\xc3\xa0 d\'Anarawd, Cadell ap Gruffydd, prengu\xc3\xa9 el control de la fam\xc3\xadlia. Gilbert de Clare, comte de Pembroke, reconstru\xc3\xad el castell de Carmarthen en l\'any 1145 i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una campanya per conquerir el Ceredigion. Aixec\xc3\xa0 el castell en el commote de Mabudryd, per\xc3\xb2 Cadell, amb l\'ajut de Hywel ab Owain Gwynedd que regia Ceredigion en nom de Gwynedd, el destru\xc3\xad a l\'any seg\xc3\xbcent 1146. Rhys aparegu\xc3\xa9 en els annals per primer cop el 1146, quan lluit\xc3\xa0 al costat dels seus germans Cadell i Maredudd en la presa del castell de Llansteffan. En els anys seg\xc3\xbcents es feren tamb\xc3\xa9 amb Cas-Wis (1147), Carmarthen (1150) i Casllwchwr (1151). L\'any 1151 Cadell, en un dia de cacera, va ser atacat per un grup de cavallers normands i flamencs de la propera ciutat de Dinbych-y-Pysgod, i abandonat per mort. Sobrevisqu\xc3\xa9, per\xc3\xb2 les grav\xc3\xadssimes ferides que reb\xc3\xa9 l\'impossibilitaren de participar en el govern del pa\xc3\xads, i dos anys m\xc3\xa9s tard marx\xc3\xa0 en pelegrinatge a Roma. _NEWLINE_Maredudd esdevingu\xc3\xa9 regent de Deheubarth i continu\xc3\xa0 la campanya iniciada el 1150 per recobrar el Ceredigion, en mans de Gwynedd des del 1136. Maredudd i Rhys pogueren expulsar-ne Hywel ab Owain Gwynedd el 1153; i en aquest mateix any es registra per primer cop que Rhys exerc\xc3\xads de comandant en solitari, quan men\xc3\xa0 un ex\xc3\xa8rcit que captur\xc3\xa0 el castell normand de Sancl\xc3\xaar. Maredudd i Rhys destru\xc3\xafren tamb\xc3\xa9 els castells de Dinbych-y-Pysgod i d\'Aberafan. Maredudd mor\xc3\xad en el 1155 quan tenia vint-i-cinc anys, i deix\xc3\xa0 en Rhys com a governant de Deheubarth. Per aquesta \xc3\xa8poca espos\xc3\xa0 Gwenllian ferch Madog, filla de Madog ap Maredudd, pr\xc3\xadncep de Powys.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa8rdua del territori (1155 \xe2\x80\x93 1163)\n_START_PARAGRAPH_\nPoc despr\xc3\xa9s d\'haver rebut el Deheubarth, Rhys s\'assabent\xc3\xa0 que Owain Gwynedd podia estar preparant una invasi\xc3\xb3 del Ceredigion per tornar-lo a poder de Gwynedd, i respongu\xc3\xa9 edificant un castell a Aberdyfi el 1156. La invasi\xc3\xb3 no es dugu\xc3\xa9 a terme, i l\'historiador Turvey ha suggerit que es podria tractar d\'una prova per veure de quina fusta era el nou governant._NEWLINE_El rei Esteve d\'Anglaterra havia mort en l\'octubre del 1154, i aix\xc3\xad s\'acab\xc3\xa0 el llarg enfrontament que havia tingut amb l\'emperadriu Matila d\'Anglaterra, que havia ajudat Anarawd, Cadell i Maredudd a ampliar les seves possessions a Deheubarth. Amb la desuni\xc3\xb3 interna del reialme acabada, el nou rei, Enric II d\'Anglaterra, pogu\xc3\xa9 dedicar-se a Gal\xc2\xb7les. Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 envaint Gwynedd en l\'any 1157 i, encara que l\'intent no reeix\xc3\xad, Owain Gwynedd hagu\xc3\xa9 de pactar la cessi\xc3\xb3 de part de les seves terres del nord-est de Gal\xc2\xb7les._NEWLINE_A l\'any seg\xc3\xbcent, Enric prepar\xc3\xa0 la invasi\xc3\xb3 de Deheubarth. Rhys volia oposar-s\'hi, per\xc3\xb2 el seu consell el convenc\xc3\xa9 de fer converses de pau. Les condicions foren molt m\xc3\xa9s dures que amb Owain, i hagu\xc3\xa9 de cedir als antics senyors normands totes les seves possessions llevat de Cantref Mawr; tanmateix, hom el promet\xc3\xa9 un altre cantref._NEWLINE_Entre els normands que tornaren a llurs antics dominis hi hagu\xc3\xa9 Walter de Clifford, que obtingu\xc3\xa9 Cantref Bychan, per endinsar-se en terres de Rhys a Cantref Mawr seguidament. Un requeriment d\'empara al rei no obtingu\xc3\xa9 resposta, i Rhys prengu\xc3\xa9 les armes per capturar el castell de Clifford a Llanymddyfri primer, i despr\xc3\xa9s fent-se amb la resta de Ceredigion. El rei Enric respongu\xc3\xa9 aleshores preparant una nova invasi\xc3\xb3, i en Rhys se sotmet\xc3\xa9 sense resist\xc3\xa8ncia. Hagu\xc3\xa9 de cedir diversos ostatges, incloent-hi probablement el seu fill._NEWLINE_El rei marx\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a el 1159, i Rhys vei\xc3\xa9 l\'oportunitat per atacar Dyfed i, tot seguit, assetjar Carmarthen, que fou salvada per una for\xc3\xa7a de socors comanada per Reginald de Dunstanville, primer comte de Cornwall. Rhys es retir\xc3\xa0 a Cantref Mawr, cap on un ex\xc3\xa8rcit encap\xc3\xa7alat per cinc comtes, el de Cornwall, William Fitz Robert, segon comte de Gloucester, Roger de Clare, tercer comte de Hertford, Richard de Clare, segon comte de Pembroke, i el de Salisbury, marxaren per atacar-lo. Els ajudaven Cadwaladr, germ\xc3\xa0 d\'Owain Gwynedd, i els fills d\'Owain, Hywel i Cynan. Tot i aix\xc3\xb2, hagueren de retirar-se i s\'acord\xc3\xa0 una treva. En el 1162, Rhys intent\xc3\xa0 novament de recuperar algunes de les seves perdudes terres, i captur\xc3\xa0 el castell de Llanymddyfri. A l\'any seg\xc3\xbcent, Enric torn\xc3\xa0 a Anglaterra despr\xc3\xa9s d\'una abs\xc3\xa8ncia de quatre anys i prepar\xc3\xa0 una nova invasi\xc3\xb3 de Deheubarth. Rhys s\'entrevist\xc3\xa0 amb el rei per discutir els tractes, i hagu\xc3\xa9 de cedir m\xc3\xa9s ostatges, entre els quals el seu fill Maredudd. A continuaci\xc3\xb3 fou agafat presoner i se l\'emportaren a Anglaterra. Sembla que Enric no sabia massa b\xc3\xa9 qu\xc3\xa8 fer-ne, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s d\'unes quantes setmanes l\'alliber\xc3\xa0 i li permet\xc3\xa9 de governar Cantref Mawr. Rhys fou convocat perqu\xc3\xa8 comparegu\xc3\xa9s davant del rei Enric a Woodstock per, conjuntament amb Owain Gwynedd i Malcolm IV d\'Esc\xc3\xb2cia, prestar-li homenatge.\n_START_SECTION_\nCampanyes finals (1189\xe2\x80\x931196)\n_START_PARAGRAPH_\nEnric II va morir l\'any 1189 i el va succeir Ricard I. Rhys, aleshores, consider\xc3\xa0 que ja no estava vinculat pels acords presos amb el rei Enric, i atac\xc3\xa0 les senyories normandes que envoltaven les seves terres. Assalt\xc3\xa0 Penfro, Hwlffordd i Gower, i captur\xc3\xa0 els castells de Saint Clear, Talacharn i Llansteffan. El germ\xc3\xa0 d\'en Ricard, el pr\xc3\xadncep Joan (m\xc3\xa9s endavant el rei Joan), an\xc3\xa0 al setembre a Gal\xc2\xb7les, i intent\xc3\xa0 de fer les paus. Reeix\xc3\xad a fer que Rhys aixequ\xc3\xa9s el setge de Caerfyrddin i a conv\xc3\xa8ncer-lo que l\'acompany\xc3\xa9s a Oxford per tal que de trobar-s\'hi amb en Ricard. Quan arrib\xc3\xa0 a Oxford, per\xc3\xb2, s\'assabent\xc3\xa0 que el rei no estava preparat per a anar-hi a veure\'l, i la contesa continu\xc3\xa0._NEWLINE_En les seves darreries, a Rhys li cost\xc3\xa0 cada vegada m\xc3\xa9s de dominar els seus fills, especialment Maelgwn i Gruffydd. El 1189 Gruffydd convenc\xc3\xa9 en Rhys que empreson\xc3\xa9s el seu germanastre Maelgwn, i n\'obtingu\xc3\xa9 la cust\xc3\xb2dia en el castell de Dinefwr; Gruffydd el confi\xc3\xa0 al seu sogre, William de Braose. Es creu que Gruffydd tamb\xc3\xa9 convenc\xc3\xa9 el seu pare d\'annexar-se el senyoriu de Cemais (en el cantref de Dyfed) i el seu castell principal a Nanhyfer, en mans de William FitzMartin, el 1191. Aquesta feta \xc3\xa9s criticada en l\'annal de Giraldus Cambrensis, que descriu Gruffydd com "a cunning and artful man".\n_START_SECTION_\nFills\n_START_PARAGRAPH_\nRhys tingu\xc3\xa9, pel cap baix, nou fills i vuit filles. En complica el seguiment, per\xc3\xb2, que tres dels nois fossin anomenats Maredudd, i que dues de les noies es diguessin Gwenllian. Gruffydd ap Rhys (mort el 1201) va ser el fill leg\xc3\xadtim m\xc3\xa9s gran, i el seu pare el design\xc3\xa0 com a successor. Es cas\xc3\xa0 amb Matilda de Braose. Maelgwn ap Rhys (mort el 1231), que va ser el primog\xc3\xa8nit, per\xc3\xb2 il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim, refus\xc3\xa0 d\'acceptar Gruffydd per successor de Rhys, i una agra disputa s\'entaul\xc3\xa0 entre els dos, amb alguns dels altres germans embolicant-s\'hi pel mig. Rhys Gryg (mort el 1233) es cas\xc3\xa0 amb Joan de Clare i, amb el temps, esdevingu\xc3\xa9 governant de Deheubarth, per\xc3\xb2 mai no tingu\xc3\xa9 m\xc3\xa9s que una part del que havia estat el reialme del seu pare i, de fet, no pass\xc3\xa0 de ser un pr\xc3\xadncep "client" de Llywelyn el Gran de Gwynedd._NEWLINE_Hywel ap Rhys (mort el 1231) visqu\xc3\xa9 molts anys com a ostatge en la cort d\'Enric II, i quan torn\xc3\xa0 reb\xc3\xa9 el mot de Hywel Sais ("Hywel el Sax\xc3\xb3", = l\'Angl\xc3\xa8s). Maredudd ap Rhys (traspassat el 1239) va ser tamb\xc3\xa9 enviat com a ostatge, per\xc3\xb2 fou menys afortunat que son germ\xc3\xa0: va ser fet orbar per Enric II despr\xc3\xa9s de la fallida invasi\xc3\xb3 de Gal\xc2\xb7les del 1165, i va passar a ser conegut com a Maredudd Ddall (Maredudd el Cec). Acab\xc3\xa0 la seva vida de monjo a l\'Abadia de Whitland. Un altre Maredudd (mort el 1227) va ser ardiaca d\'Aberteifi._NEWLINE_La seva germana Gwenllian ferch Rhys es cas\xc3\xa0 amb Rhodri ab Owain, pr\xc3\xadncep de la zona occidental de Gwynedd. L\'altra Gwenllian (morta el 1236) es cas\xc3\xa0 amb Ednyfed Fychan, senescal de Gwynedd amb Llywelyn el Gran, i per aquesta via Rhys esdevingu\xc3\xa9 un avantpassat de la dinastia Tudor. Quan Henry Tudor entr\xc3\xa0 a Sir Benfro el 1485 per aspirar al tron, que descend\xc3\xads d\'en Rhys va ser un dels factors que li permeteren d\'atraure suport gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s. Angharad ferch Rhys es cas\xc3\xa0 amb William FitzMartin, senyor de Cemais. Altres filles s\'uniren amb els governants gal\xc2\xb7lesos de Gwrtheyrnion i Elfael.'