b"\n_START_ARTICLE_\nTharros\n_START_PARAGRAPH_\nTharros (en llat\xc3\xad:\xc2\xa0Tarrae, en grec antic:\xc2\xa0Th\xc3\xa0rras, \xce\x98\xce\xac\xcf\x81\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x82) \xc3\xa9s un jaciment arqueol\xc3\xb2gic de la prov\xc3\xadncia d'Oristany, situat al municipi de Cabras, a Sardenya. La ciutat, amb una llarga cronologia que compr\xc3\xa8n des dels fenicis fins a l'edat mitjana, es troba al vessant sud-oriental de la pen\xc3\xadnsula del Sinis. Les restes arqueol\xc3\xb2giques associades a la ciutat es troben al Museu de Crabas Giovanni Marongiu, a l'Antiquarium Arborense d'Oristany i al Museo Archeologico Nazionale de C\xc3\xa0ller.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode feniciop\xc3\xbanic\n_START_PARAGRAPH_\nEls estudis arqueol\xc3\xb2gics realitzats porten a establir que la ciutat va ser fundada pels fenicis a finals del s. VIII aC. El lloc va ser escollit per la pres\xc3\xa8ncia d'un poblat nur\xc3\xa0gic preexistent, comunitat amb la qual els nous pobladors orientals haurien tingut relacions de contacte i intercanvi fins a mesclar-s'hi. Des de Tharros, els fenicis haurien accedit a tota l'\xc3\xa0rea del Sinis, caracteritzada per una alta densitat de nurags i per la singular necr\xc3\xb2poli nur\xc3\xa0gica de Mont'e Prama. D'aquest per\xc3\xadode fenici, n'ha quedat l'establiment del recinte del tofet -\xc3\xa0rea sagrada que contenia les restes de nens incinerats- i les primeres fases de les necr\xc3\xb2polis de Capo San Marco i de San Giovanni. _NEWLINE_A mitjan s. VI aC, Sardenya \xc3\xa9s enva\xc3\xafda pels cartaginesos, que controlaran sobretot la part sud-occidental de l'illa, inclosa la ciutat de Tharros. Durant l'etapa p\xc3\xbanica, es construeix el temple monumental de la ciutat i creixen les necr\xc3\xb2polis de Capo San Marco i de San Giovanni, amb l'excavaci\xc3\xb3 de centenars de tombes de cambra i de fossa.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode rom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEn el context de les guerres p\xc3\xbaniques, Sardenya \xc3\xa9s conquerida pels romans (238 aC), que trigaran encara un segle a consolidar el seu domini. En aquesta \xc3\xa8poca, es confereix una important planificaci\xc3\xb3 urbana de la ciutat, amb la construcci\xc3\xb3 d'una xarxa vi\xc3\xa0ria en basalt i notables edificis p\xc3\xbablics, entre els quals tres estructures termals i el castellum acquae. Durant la fase paleocristiana, les termes es reutilitzaran com a bas\xc3\xadlica i s'hi instaurar\xc3\xa0 un baptisteri.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode bizant\xc3\xad i altojudical\n_START_PARAGRAPH_\nEl control bizant\xc3\xad de Sardenya, que s'havia iniciat a partir del 533 amb la derrota dels v\xc3\xa0ndals, s'an\xc3\xa0 afeblint progressivament fins a la independ\xc3\xa8ncia de facto dels quatre jutjats o regnes que es formaren a Sardenya durant el s. X. Tharros feu funcions de capital del Jutjat d'Arborea, aix\xc3\xad com de seu de l'arquebisbat. Per\xc3\xb2, l'any 1071, en el context de les incursions sarra\xc3\xafnes que afecten el Mediterrani, el jutge Orsoc I d'Arborea trasllada la capital del Jutjat d'Arborea a Oristany. A partir del seu abandonament, la gent del lloc utilitz\xc3\xa0 els materials de Tharros per a la construcci\xc3\xb3 dels pobles i les ciutats ve\xc3\xafnes."