b"\n_START_ARTICLE_\nAd abolendam\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens hist\xc3\xb2rics\n_START_PARAGRAPH_\nEl context hist\xc3\xb2ric per al Papat a l'hora d'emetre l'Ad abolendam va ser la reafirmaci\xc3\xb3 de la seva autoritat a Europa despr\xc3\xa9s de la lluita de les investidures amb l'Emperador, i el seu descobriment del que s'ha anomenat un mitj\xc3\xa0 \xc2\xablegislatiu\xc2\xbb. El Tercer Concili del Later\xc3\xa0 de 1179 ja havia resolt el prevenir els cismes de la classe que havia creat la lluita de les investidures, i els decretals com l'Ad abolendam tenien la intenci\xc3\xb3 d'imposar-ho; Fisher ha suggerit que no era casual que el decret segu\xc3\xads la Pau de Constan\xc3\xa7a de l'any anterior, en qu\xc3\xa8 l'Emperador estava obligat a recon\xc3\xa8ixer la derrota.\n_START_SECTION_\nEl heretges\n_START_PARAGRAPH_\nLa llista de sectes her\xc3\xa8tiques proscrites va ser decretada originalment en el Tercer Concili de Later\xc3\xa0 i va ser conservada i ampliada al Concili de Verona en 1184. El Papa Luci III va condemnar a totes les sectes her\xc3\xa8tiques i persones que predicaven sense l'autoritzaci\xc3\xb3 de l'Esgl\xc3\xa9sia romana, ja fos en p\xc3\xbablic o en privat, i les posava sota excomuni\xc3\xb3. Entre les sectes particulars esmentades a l'Ad abolendam van ser els c\xc3\xa0tars, humiliats, valdesos, arnaudesos, passagins i els josefins. No obstant aix\xc3\xb2, m\xc3\xa9s important que l'atac directe a l'heretgia va ser l'estipulaci\xc3\xb3 de les mateixes mesures per a aquells que recolzaven els heretges, obertament o indirectament. Els historiadors moderns han assenyalat que aquests grups es trobaven principalment a Llombardia i Llenguadoc, i que la motivaci\xc3\xb3 papal a condemnar-los probablement era tan per motius pol\xc3\xadtics com teol\xc3\xb2gics. _NEWLINE_Tot all\xc3\xb2 associat a l'heretgia seria col\xc2\xb7locat sota l'excomuni\xc3\xb3; per\xc3\xb2 els mateixos heretges eren una agrupaci\xc3\xb3 poc definida, alguns dels quals pr\xc3\xa0cticament no existien cap a 1184, i alguns dels quals mai s'havien establert anteriorment com heretges. Tots, excepte els c\xc3\xa0tars i el grup anti-autoritari milan\xc3\xa8s de la d\xc3\xa8cada del 1130, els arnaudesos, eren clarament heretges: els patrens eren reformadors (encara que contra l'anomenada Monarquia Papal); els humiliats, \xc2\xabel seu \xc3\xbanic error aparentment no observava la prescripci\xc3\xb3 de la predicaci\xc3\xb3 laica en lloc de l'ensenyament de falses doctrines\xc2\xbb; els pobres de Li\xc3\xb3, els valdesos, s'han comparat als cistercencs com a simplement cercadors de la via apost\xc3\xb2lica; dels passagins, no se sap res; i els josefins ni tan sols estan associats a cap doctrina.\n_START_SECTION_\nLa penalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls acusats d'heretgia, si no podien demostrar la seva innoc\xc3\xa8ncia o renunciar als seus errors, o si posteriorment reconeixien els seus errors, eren lliurats a les autoritats laiques per rebre la seva animadversio debita (penalitzaci\xc3\xb3 deguda). Tots aquells que recolzaven l'heretgia eren privats de molts drets: el dret a exercir c\xc3\xa0rrecs p\xc3\xbablics, el dret a judici, el dret a redactar la voluntat i l'her\xc3\xa8ncia dels seus feus i oficis._NEWLINE_Per a l'aplicaci\xc3\xb3 de les mesures exigides pel decret, Luci va obligar a tots els patriarques, arquebisbes i bisbes a tornar a anunciar l'excomuni\xc3\xb3 en determinats dies festius. Aquells que no ho van observar durant tres anys consecutivament, es veurien privats dels seus oficis eclesi\xc3\xa0stics. Els bisbes tamb\xc3\xa9 estaven obligats a \xc2\xabbuscar\xc2\xbb heretges. Feien dos o tres inspeccions per any a les seves di\xc3\xb2cesis, visitant llocs sospitosos i preguntant a la gent sobre l'exist\xc3\xa8ncia d'heretgia. Les persones havien d'informar sota jurament (compurgaci\xc3\xb3) qualsevol cosa que sabessin sobre l'activitat her\xc3\xa8tica. Tots els acusats eren tractats d'heretges.\n_START_SECTION_\nEl C\xc3\xa0non 3\n_START_PARAGRAPH_\nLa butlla va ser incorporada com el \xc2\xabC\xc3\xa0non 3\xc2\xbb del Quart Concili del Later\xc3\xa0 de 1215 sota el Papa Innocenci III. Contr\xc3\xa0riament al que se sol dir, Luci III no va instituir la Inquisici\xc3\xb3, que no va ser creada fins al regnat del Papa Gregori IX el 1234."