b"\n_START_ARTICLE_\nBubis\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nLes tradicions bubis conten que procedeixen del continent, de la zona compresa entre Batanga i R\xc3\xado Campo. Despr\xc3\xa9s d'una invasi\xc3\xb3 de les terres continentals per altres tribus m\xc3\xa9s nombroses (potser fangs), cap als segles XIV-XV i en quatre onades marxaren a l'illa en naus o kayukos i s'internaren a les muntanyes, ra\xc3\xb3 per la qual no s\xc3\xb3n gaire costaners._NEWLINE_Aquest sentit de la independ\xc3\xa8ncia, l'esc\xc3\xa0s nombre d'habitants i un context exuberant de riquesa natural els ha donat una concepci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia a llur organitzaci\xc3\xb3, molt diferenciada de la d'altres africans._NEWLINE_Vivien en cabanes rectangulars de fusta, bamb\xc3\xba i fullaraca, agrupats en bes\xc3\xa9s (poblats) envoltats d'estaques, sense finestres ni xemeneia. Vestien amb eslips de pell de mico, i es tatuaven o es pintaven el cos. Bevien tupe (suc de palma), empraven com a moneda les merib\xc3\xbc (clo\xc3\xafsses) i recitaven siatta (contes) com a refugi de llur hist\xc3\xb2ria i tradici\xc3\xb3. Militarment, el rei disposava d'un lojua, ex\xc3\xa8rcit organitzat amb mochika (llances de fusta). El matrimoni es feia per compra, per\xc3\xb2 el casament es feia amb grans cerim\xc3\xb2nies, i la dona tenia baixa condici\xc3\xb3._NEWLINE_En les danses hi havia separaci\xc3\xb3 de sexes. Els nens s'emancipaven quan volien, per\xc3\xb2 les nenes podien ser venudes. Celebraven algunes festes amb ostentaci\xc3\xb3 de riquesa i on es convidava molta gent. Quan morien, si eren pobres eren enterrats amb fulles d'arbres, i si eren rics, amb tots llurs abillaments, asseguts o abra\xc3\xa7ats a un tronc, amb alguns sacs d'arr\xc3\xb2s.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que eren exog\xc3\xa0mics, han recorregut a l'endog\xc3\xa0mia per con\xc3\xa8ixer el llinatge. No intervenien en l'agricultura intensiva del cacau, ra\xc3\xb3 per la qual contractaren obrers nigerians. Ells roturaven petites parcel\xc2\xb7les al bosc, que abandonaven als dos o tres anys quan s'esgotaven, amb aixades de fusta fetes per dones. Els homes desbrossaven el terra, que es parcel\xc2\xb7la per fam\xc3\xadlies i on les dones sembren hortalisses i tubercles (iuca, nyame, malanga, etc.). Els homes cacen i pesquen amb trampes i llances. L'artesania de cistells i atuells \xc3\xa9s mixta."