b'\n_START_ARTICLE_\nCam\xc3\xad de servitud\n_START_SECTION_\nPublicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre fou inicialment publicat per a una audi\xc3\xa8ncia brit\xc3\xa0nica per Routledge Press el mar\xc3\xa7 1944 al Regne Unit i el setembre de 1944 fou publicat per la University of Chicago Press. L\'expectativa de l\'editor als Estats Units era  que el llibre vendria entre 900 i 3.000 c\xc3\xb2pies. La impressi\xc3\xb3 inicial de 2.000 c\xc3\xb2pies s\'esgot\xc3\xa0 de seguida, i se\'n van vendre 30.000 c\xc3\xb2pies durant els seg\xc3\xbcents sis mesos. El 2007, la University of Chicago Press va calcular que se n\'havien venut m\xc3\xa9s de 350.000 c\xc3\xb2pies._NEWLINE_Una versi\xc3\xb3 de 20 p\xc3\xa0gines del llibre fou publicat l\'abril de 1945 a la revista Reader\'s Digest, amb una tirada de diversos milions de c\xc3\xb2pies. Una versi\xc3\xb3 de 95 p\xc3\xa0gines fou tamb\xc3\xa9 publicada el 1945 i 1946. El febrer de 1945, una versi\xc3\xb3 il\xc2\xb7lustrada del llibre va ser publicada a la revista Look magazine, m\xc3\xa9s tard fou publicat en versi\xc3\xb3 sense enquadernar i distribu\xc3\xaft per General Motors. El llibre ha estat tradu\xc3\xaft a aproximadament 20 lleng\xc3\xbces i est\xc3\xa0 dedicat "als socialistes de tots els  partits". La introducci\xc3\xb3 a l\'edici\xc3\xb3 del 50\xc3\xa8 aniversari fou escrita per Milton Friedman (un altre guardonat amb el Premi Nobel d\'Economia el 1976)._NEWLINE_El 2007, la University of Chicago Press en va publicar una "edici\xc3\xb3 definitiva", el segon volum de les obres completes de Friedrich von Hayek. El juny de 2010, el llibre es va tornar a popularitar, pujant fins al capdamunt de la llista de llibres m\xc3\xa9s venuts de la botiga virtual Amazon.com despr\xc3\xa9s que el llibre tingu\xc3\xa9s una gran cobertura a The Glenn Beck Program. Des de llavors, se n\'han venut unes altres 250.000 c\xc3\xb2pies, tant en l\'edici\xc3\xb3 impresa com en edicions digitals.\n_START_SECTION_\nResum\n_START_PARAGRAPH_\nHayek argumenta que les democr\xc3\xa0cies occidentals, incloent el Regne Unit i els Estats Units, "progressivament han abandonat la llibertat en els afers econ\xc3\xb2mics sense la qual, la llibertat personal i pol\xc3\xadtica mai han existit en el passat". La societat ha provat equivocadament d\'assegurar una prosperitat continuada a trav\xc3\xa9s de la planificaci\xc3\xb3 centralitzada, cosa que inevitablement dirigeix al totalitarisme. "En efecte, hem comen\xc3\xa7at a dispensar les forces que van produir resultats imprevistos i a reempla\xc3\xa7ar el mecanisme impersonal i an\xc3\xb2nim del mercat per una col\xc2\xb7lectiva i conscient direcci\xc3\xb3 de totes les forces  socials a objectius escollits intencionadament." El socialisme, mentre \xc3\xa9s presentat com un mitj\xc3\xa0 per a assegurar igualtat, ho fa a trav\xc3\xa9s de la "restricci\xc3\xb3 i servitud", mentre que "la democr\xc3\xa0cia busca igualtat en llibertat". Planificar, perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s coactiu, \xc3\xa9s un m\xc3\xa8tode inferior de regulaci\xc3\xb3, mentre que la compet\xc3\xa8ncia d\'un mercat lliure \xc3\xa9s superior "perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic m\xc3\xa8tode pel qual les nostres activitats poden ser ajustades als altres sense intervenci\xc3\xb3 coactiva o arbitr\xc3\xa0ria d\'autoritat"._NEWLINE_La planificaci\xc3\xb3 centralitzada \xc3\xa9s inherentment antidemocr\xc3\xa0tica segons el punt de vista de Hayek, perqu\xc3\xa8 requereix "que el desig d\'una petita minoria sigui imposat a tothom". El poder d\'aquestes minories per a apoderar-se de diners o propietats tot mirant d\'aconseguir els seus objectius, destrueix l\'imperi de la llei i les llibertats individuals. On hi ha planificaci\xc3\xb3 centralitzada, "l\'individu m\xc3\xa9s que mai esdevindria un mer mitj\xc3\xa0, per a ser utilitzat per l\'autoritat en el servei de tals abstraccions com el benestar social o el b\xc3\xa9 de la comunitat". Fins i tot els m\xc3\xa9s pobres tenen m\xc3\xa9s llibertat personal en una societat oberta que una de planificaci\xc3\xb3 centralitzada. "Mentre que l\'\xc3\xbaltim recurs d\'una economia competitiva \xc3\xa9s l\'algutzir, la sanci\xc3\xb3 definitiva d\'una economia planificada \xc3\xa9s el botx\xc3\xad." El socialisme \xc3\xa9s un sistema hip\xc3\xb2crita, perqu\xc3\xa8 el seu objectius humanitaris nom\xc3\xa9s poden ser posats en pr\xc3\xa0ctica per mitj\xc3\xa0 de m\xc3\xa8todes brutals, "els quals la majoria de socialistes desaproven". Un sistema centralitzat tamb\xc3\xa9 requereixen una propaganda efica\xc3\xa7, de manera que les persones creguin que els objectius de l\'estat s\xc3\xb3n els seus._NEWLINE_Hayek argumenta que les arrels de la mentida del nacionalsocialisme v\xc3\xa9nen del socialisme, i s\xc3\xb3n paral\xc2\xb7leles al pensament dels dirigents brit\xc3\xa0nics:_NEWLINE_La creixent veneraci\xc3\xb3 per l\'estat, l\'admiraci\xc3\xb3 del poder, i de la grandesa per la grandesa, l\'entusiasme per l\'organitzaci\xc3\xb3 de tot (ara ho anomenem "planificaci\xc3\xb3") i la "incapacitat per a deixar qualsevol cosa al poder senzill de creixement org\xc3\xa0nic" ...s\xc3\xb3n amb prou feines menys definits a Anglaterra ara del que ho eren a Alemanya._NEWLINE_Hayek va creure que despr\xc3\xa9s la Segona Guerra Mundial, "la saviesa en l\'administraci\xc3\xb3 dels nostres afers econ\xc3\xb2mics ser\xc3\xa0 encara m\xc3\xa9s important que abans i que el dest\xc3\xad de la nostra civilitzaci\xc3\xb3 finalment dependr\xc3\xa0 de com solucionem els problemes econ\xc3\xb2mics que ens trobem". L\'\xc3\xbanica possibilitat de construir un m\xc3\xb3n decent \xc3\xa9s "millorar el nivell general de riquesa" a trav\xc3\xa9s de les activitats de mercats lliures. Hayek creia que les organitzacions internacionals implicaven una amena\xc3\xa7a cap a llibertat individual. Va concloure: "El principi que una pol\xc3\xadtica de la llibertat per a l\'individu \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica pol\xc3\xadtica veritablement progressiva continua sent tan cert avui com ho era al segle XIX."\n_START_SECTION_\nUna funci\xc3\xb3 per al govern\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Hayek creia que la intervenci\xc3\xb3 del govern als mercats portaria a una p\xc3\xa8rdua de llibertat, va recon\xc3\xa8ixer una funci\xc3\xb3 limitada pel govern per a actuar all\xc3\xa0 on el mercat lliure no arrib\xc3\xa9s._NEWLINE_L\'\xc3\xbas reeixit de la compet\xc3\xa8ncia com a principi d\'organitzaci\xc3\xb3 social impedeix certs tipus d\'interfer\xc3\xa8ncia coactiva en la vida econ\xc3\xb2mica, per\xc3\xb2 n\'admet d\'altres que a vegades poden assistir considerablement la seva feina i fins i tot requereix certs tipus d\'acci\xc3\xb3 per part del govern._NEWLINE_Mentre que Hayek s\'oposa a regulacions que restringeixen la llibertat per a entrar a un mercat, o per comprar i vendre a qualsevol preu, o per controlar quantitats, reconeix la utilitat de controls que restringeixin m\xc3\xa8todes legals de producci\xc3\xb3, tant de temps com aquests siguin aplicats igualment a tothom i no utilitzat com una manera indirecta de controlar preus o quantitats, i sense oblidar el cost de tals restriccions:_NEWLINE_Prohibir l\'\xc3\xbas de subst\xc3\xa0ncies verinoses, o requerir especial precaucions en el seu \xc3\xbas, limitar hores laborables o requerir plans sanitaris segurs, \xc3\xa9s plenament compatible amb la preservaci\xc3\xb3 de la compet\xc3\xa8ncia. L\'\xc3\xbanica q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 aqu\xc3\xad \xc3\xa9s si en cada cas particular els avantatges que s\'obtenen s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans que els costos socials que comporten._NEWLINE_Assenyala que hi ha algunes \xc3\xa0rees, com el medi, en les quals algunes activitats que causen dany a tercers (aquest concepte \xc3\xa9s anomenat "externalitats negatives" pels economistes) pot ser que no siguin regulades efectivament pel mercat:_NEWLINE_Tampoc poden certs efectes nocius de la desforestaci\xc3\xb3, d\'alguns m\xc3\xa8todes de cultiu, o del fum i soroll de les f\xc3\xa0briques, ser limitat al propietari de la ind\xc3\xbastria en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, o a aquells disposat a acceptar el dany a canvi d\'una indemnitzaci\xc3\xb3 acordada._NEWLINE_El govern tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3 en la prevenci\xc3\xb3 del frau:_NEWLINE_Fins i tot el m\xc3\xa9s essencial requisit del seu [del mercat] bon funcionament, la prevenci\xc3\xb3 del frau i l\'engany (incloent l\'explotaci\xc3\xb3 de la ignor\xc3\xa0ncia), proporciona un gran objectiu a l\'activitat legislativa._NEWLINE_El govern tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3 en la creaci\xc3\xb3 d\'una xarxa de seguretat:_NEWLINE_No hi ha cap ra\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8, en una societat que ha assolit el nivell general de riquesa que la nostra t\xc3\xa9, la primera classe de seguretat no s\'hagi de poder garantir a tothom sense posar en perill la llibertat general; aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s: un m\xc3\xadnim d\'alimentaci\xc3\xb3, refugi i roba, suficient per a conservar salut. Tampoc hi ha cap ra\xc3\xb3 per la qual l\'estat no hauria d\'ajudar a organitzar un sistema integral de seguretat social, tot proporcionant seguretat per a aquells perills de la vida contra els quals pocs poden tenir l\'adequada provisi\xc3\xb3._NEWLINE_Conclou: "En cap sistema que pogu\xc3\xa9s ser defensat racionalment, l\'estat nom\xc3\xa9s no fa res."\n_START_SECTION_\nVisi\xc3\xb3 contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Maynard Keynes digu\xc3\xa9 d\'aquest llibre: "En la meva opini\xc3\xb3 \xc3\xa9s un llibre magn\xc3\xadfic... Moralment i filos\xc3\xb2ficament estic d\'acord amb virtualment la totalitat de l\'obra: i no nom\xc3\xa9s d\'acord, sin\xc3\xb3 profundament d\'acord". Tanmateix, Keynes no pensava que la filosofia de Hayek fos d\'\xc3\xbas pr\xc3\xa0ctic; aix\xc3\xb2 ho explicava m\xc3\xa9s endavant en la mateixa carta, comentant: "El que necessitem per aix\xc3\xb2, en la meva opini\xc3\xb3, no \xc3\xa9s un canvi en els nostres programes econ\xc3\xb2mics, el qua  nom\xc3\xa9s nom\xc3\xa9s ens portaria, a la pr\xc3\xa0ctica, a una desil\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 amb els resultats de la vostra filosofia; per\xc3\xb2 potser fins i tot el contrari, \xc3\xa9s a dir, una ampliaci\xc3\xb3 d\'aquests programes. El vostre perill m\xc3\xa9s gran \xc3\xa9s el probable frac\xc3\xa0s pr\xc3\xa0ctic de l\'aplicaci\xc3\xb3 de la vostra filosofia en els Estats Units."_NEWLINE_George Orwell respongu\xc3\xa9 tant amb elogi com amb cr\xc3\xadtica, declarant, "en la part negativa de la tesi del professor Hayek hi ha una gran veritat. No pot ser dit massa sovint \xe2\x80\x93de totes maneres, no s\'est\xc3\xa0 dient prou sovint\xe2\x80\x93 que el col\xc2\xb7lectivisme no \xc3\xa9s inherentment democr\xc3\xa0tic, ans al contrari, d\xc3\xb3na a una minoria tir\xc3\xa0nica tals poders com els que els inquisidors espanyols mai haurien somiat tenir." Tot i aix\xc3\xad ell tamb\xc3\xa9 advertia, "[Un] retorn a la compet\xc3\xa8ncia lliure significa per la gran massa de persones una tirania probablement pitjor, perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s irresponsable que la de l\'estat."_NEWLINE_El treball de Hayek era prou influent perqu\xc3\xa8 fos esmentat durant les Eleccions al Parlament del Regne Unit de 1945, quan segons Harold Macmillan, Winston Churchill "enfort\xc3\xad les seves pors d\'un govern del Partit Laborista per haver llegit el llibre Cam\xc3\xad de servitud de Hayek"  quan va advertir en una retransmissi\xc3\xb3 electoral el 1945 que un sistema socialista hauria de "caure cap a alguna forma de Gestapo". El dirigent laborista Clement Attlee respongu\xc3\xa9 en la seva retransmissi\xc3\xb3 electoral que el que Churchill havia dit era "la versi\xc3\xb3 de segona m\xc3\xa0 de les visions acad\xc3\xa8miques del professor austr\xc3\xadac Friedrich August von Hayek". L\'oficina de campanya del Partit Conservador va gastar 1,5 tones de paper destinada a les eleccions de 1945 de manera que m\xc3\xa9s c\xc3\xb2pies de la Cam\xc3\xad de servitud poguessin ser impreses, tot i que fou en va, ja que el Partit Laborista obtingu\xc3\xa9 una gran vict\xc3\xb2ria._NEWLINE_Cam\xc3\xad de servitud\xc2\xa0 va ser col\xc2\xb7locat en la quarta posici\xc3\xb3 de la llista dels 100 millors llibres de no ficci\xc3\xb3 del segle XX, feta per la revista National Review. Tamb\xc3\xa9 va quedar en la posici\xc3\xb3 16 en la selecci\xc3\xb3 feta pels lectors dels 100 millors llibres de no ficci\xc3\xb3 del segle XX, administrada per la Modern Library._NEWLINE_Cam\xc3\xad de servitud apareix a la llista de Martin Seymour-Smith  dels 100 Llibres M\xc3\xa9s Influents Mai Escrits, i el 2006 va ser incl\xc3\xb2s en primer lloc als deu llibres que tots els congressistes republicans hauria de llegir el 2016._NEWLINE_La valoraci\xc3\xb3 de Milton Friedman:_NEWLINE_Penso que el rol d\'Adam Smith ha estat interpretat en aquest cicle (per exemple, l\'esfondrament del socialisme a finals del segle XX en el que la idea del lliure mercat va tenir \xc3\xa8xit primer, i llavors, esdeveniments especials van catalitzar un canvi complet de la socio-pol\xc3\xadtica a pa\xc3\xafsos de tot el m\xc3\xb3n) per Friedrich Hayek a Cam\xc3\xad de servitud._NEWLINE_La valoraci\xc3\xb3 d\'Alan Brinkley:_NEWLINE_La publicaci\xc3\xb3 de dos llibres... ajud\xc3\xa0 a galvanitzar les preocupacions que comen\xc3\xa7aven a emergir entre els intel\xc2\xb7lectuals (i molts altres) sobre les implicacions del totalitarisme. Un era The Managerial Revolution de James Burnham. [Un segon] Cam\xc3\xad de servitud de Friedrich Hayek... que encara era molt m\xc3\xa9s pol\xc3\xa8mic (i influent). Encara m\xc3\xa9s que Burnham, Hayek introdu\xc3\xad en el discurs p\xc3\xbablic la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la compatibilitat entre democr\xc3\xa0cia i estatisme... En respondre a Burnham i Hayek, els liberals (en el sentit d\'aquest terme utilitzat per alguns als Estats Units) estaven, de fet, responent a una potent pressi\xc3\xb3 de l\'anti-estatisme Jeffersoni\xc3\xa0 en la cultura pol\xc3\xadtica americana... El resultat era un subtil per\xc3\xb2 important canvi en el pensament liberal [i.e. l\'estatisme americ\xc3\xa0].\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nCam\xc3\xad de servitud ha estat criticat en diversos aspectes._NEWLINE_L\'economista i soci\xc3\xb2leg Karl Polanyi va fer una argumentaci\xc3\xb3 diametralment oposada a Hayek, argumentant que els mercats sense restriccions havien minat l\'ordre social i que la fallida econ\xc3\xb2mica havia pavimentat el cam\xc3\xad per a l\'aparici\xc3\xb3 de dictadura._NEWLINE_Herman Finer, un socialista fabi\xc3\xa0, va publicar una refutaci\xc3\xb3 en la seva obra The Road to Reaction  el 1946. Hayek va anomenar el llibre de Finer "un esp\xc3\xa8cimen d\'ab\xc3\xbas i grolleria que \xc3\xa9s probablement \xc3\xbanic en la discussi\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica contempor\xc3\xa0nia"._NEWLINE_Barbara Wootton escrigu\xc3\xa9 Freedom under planning despr\xc3\xa9s de llegir una de les primeres c\xc3\xb2pies de Cam\xc3\xad de Servitud. En la introducci\xc3\xb3 del seu llibre, Wootton mencionava Cam\xc3\xad de Servitud i reclamava que "Molt del que jo he escrit es dedica a les cr\xc3\xadtiques de les visions exposades pel professor Hayek en aquest i altres llibres." L\'argument central de Freedom under planning" es que "no hi ha res en la planificaci\xc3\xb3 conscient de les prioritats econ\xc3\xb2miques que sigui totalment incompatible amb les llibertats m\xc3\xa9s significatives per la majoria dels anglesos i americans contemporanis. Les llibertats civils no es veuen afectades. Podem, si ho desitgem, planificar deliberadament de manera que donem l\'abast m\xc3\xa9s ampli possible per a la consecuci\xc3\xb3 de finalitats culturals per part d\'individus i grups socials que no estan de cap manera determinats per l\'estat. Wootton criticava l\'afirmaci\xc3\xb3 de Hayek que la planificaci\xc3\xb3 havia de portar a l\'opressi\xc3\xb3, quan, segons el seu punt de vista, aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que una possibilitat entre moltes. Ella argumentava que "sembla tot just un cas millor agafar com a cert que la planificaci\xc3\xb3 portar\xc3\xa0 els pitjors als llocs superiors que pel contrari, assumir que els seients de l\'oficina s\'ompliran amb \xc3\xa0ngels". Wootton reconeixia la possibilitat que la planificaci\xc3\xb3 pot existir en la tirania, per\xc3\xb2 afirma que \xc3\xa9s igualment possible combinar planificaci\xc3\xb3 i llibertat. Ella conclou que "un feli\xc3\xa7 i fructifer matrimoni entre llibertat i planificaci\xc3\xb3 pot, en breu, ser organitzat"._NEWLINE_Tanmateix, Frank Knight, fundador de l\'Escola d\'Economia de Chicago, disputa l\'afirmaci\xc3\xb3 que \'Freedom under planning  contradiu Cam\xc3\xad de servitud. Va escriure en una ressenya erudita del llibre de Wootton: "Deixeu-me repetir que el llibre de Wootton no \xc3\xa9s en cap sentit l\xc3\xb2gic una resposta a Cam\xc3\xad de servitud, tant si \xc3\xa9s pensat des de la for\xc3\xa7a l\xc3\xb2gica del pensament de Hayek  argument, com des de la solv\xc3\xa8ncia de la seva posici\xc3\xb3."_NEWLINE_En la seva ressenya (recollida a The Present as History, 1953) el marxista Paul Sweezy feia broma sobre que Hayek voldria fer creure que si hi hagu\xc3\xa9s una sobreproducci\xc3\xb3 de cotxets de criatura, els planificadors centrals llavors ordenarien a la poblaci\xc3\xb3 tenir m\xc3\xa9s criatures en comptes de senzillament emmagatzemar l\'exc\xc3\xa9s provisional de cotxets i produir-ne menys per l\'any vinent. L\'argument cibern\xc3\xa8tic de Stafford Beer en el seu 1974 CBC Massey Confer\xc3\xa8ncies, Designing Freedom \xe2\x80\x93 que l\'adaptaci\xc3\xb3 a la planificaci\xc3\xb3 intel\xc2\xb7ligent pot augmentar la llibertat \xe2\x80\x93 \xc3\xa9s interessant pel que fa a aix\xc3\xb2, mentre que \xc3\xa9s el treball t\xc3\xa8cnic d\'Herbert A. Simon i Albert Ando en la din\xc3\xa0mica de sistemes gaireb\xc3\xa9 descomponibles jer\xc3\xa0rquics en l\'economia \xe2\x80\x93 \xc3\xa9s a dir, que tot en tal sistema no est\xc3\xa0 estretament unit a la resta._NEWLINE_Jeffrey Sachs va escriure que els estats de benestar social, amb \xc3\xadndexs alts d\'impostos i desemborsaments socials, donen millor resultats a les economies de relativament lliure mercat, segons l\'evid\xc3\xa8ncia emp\xc3\xadrica. William Easterly va escriure una refutaci\xc3\xb3 a aix\xc3\xb2 i Sachs va escriure una contra-refutaci\xc3\xb3._NEWLINE_Eric Zencey va escriure que l\'economia de mercat lliure que Hayek va defensar est\xc3\xa0 dissenyada per a un planeta infinit, i quan es posa dins de l\xc3\xadmits f\xc3\xadsics (com qualsevol sistema en creixement), el resultat \xc3\xa9s una necessitat de planificaci\xc3\xb3 centralitzada per a mitjan\xc3\xa7ar entre la problem\xc3\xa0tica conjunci\xc3\xb3 d\'economia i naturalesa. "La planificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la planificaci\xc3\xb3, tant si es fa per a minimitzar pobresa i injust\xc3\xadcia, com els socialistes defensaven llavors, o per a conservar el flux m\xc3\xadnim de serveis d\'ecosistema que la civilitzaci\xc3\xb3 requereix, com trobem cada cop m\xc3\xa9s necessari avui en dia."_NEWLINE_L\'obra apareix en una llista de lectura recomanada pel \'llibertari de dretes\' a la p\xc3\xa0gina web "Political Comp\xc3\xa0s".\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtica llibert\xc3\xa0ria/conservadora\n_START_PARAGRAPH_\nL\'economista llibertari i anarcocapitalista Walter Block, de l\'Institut Mises, ha observat cr\xc3\xadticament que mentre Cam\xc3\xad de servitud fa una forta cr\xc3\xadtica contra les economies de planificaci\xc3\xb3 central, apareix tebi en el seu suport a un sistema de mercat lliure i laissez-faire capitalista, amb Hayek fins i tot arribant a dir que "probablement res ha fet tant mal a la causa liberal com la insist\xc3\xa8ncia d\'alguns liberals en regles segures, sobretot el principi de laissez-faire capitalista". En el llibre, Hayek escriu que el govern t\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3 en l\'economia a trav\xc3\xa9s del sistema monetari (una opini\xc3\xb3 que m\xc3\xa9s tard va retirar), regulaci\xc3\xb3 d\'hores de treball, benestar social, i institucions per assegurar un flux d\'informaci\xc3\xb3 apropiada. A trav\xc3\xa9s de l\'an\xc3\xa0lisi d\'aquest i molts altres dels treballs de Hayek, Block afirma que: "contra el socialisme, Hayek va fer tota classe de compromisos amb el que altrament semblava ser la seva perspectiva filos\xc3\xb2fica \xe2\x80\x93 tant que si un sistema econ\xc3\xb2mic s\'aixequ\xc3\xa9s sobre aquesta base, no diferiria massa del que precisament aquest autor expl\xc3\xadcitament s\'oposava"._NEWLINE_Gordon Tullock argument\xc3\xa0 que l\'an\xc3\xa0lisi de Hayek predeia governs totalitaris a la major part d\'Europa a finals del segle\xc2\xa0xx. Ell utilita Su\xc3\xa8cia, pa\xc3\xads en el qual el govern controlava el 63% del PIB, com a exemple per a donar suport al seu argument que el problema b\xc3\xa0sic de Cam\xc3\xad de servitud \xc3\xa9s "que oferia prediccions que s\'ha vist que eren falses. L\'avan\xc3\xa7 constant del govern en llocs com Su\xc3\xa8cia no ha portat a una p\xc3\xa8rdua de les llibertats no econ\xc3\xb2miques". Mentre criticava Hayek, Tullock encaralloa la cl\xc3\xa0ssica noci\xc3\xb3 liberal de la llibertat econ\xc3\xb2mica, tot dient, "Els arguments per a la llibertat pol\xc3\xadtica s\xc3\xb3n forts, com ho s\xc3\xb3n els arguments per a la llibertat econ\xc3\xb2mica. No necessitem fer que un conjunt d\'arguments depengui de l\'altre". Amb tot, d\'acord amb Robert Skidelsky, Hayek "es salvaguard\xc3\xa0 a ell mateix de tal refutaci\xc3\xb3 retrospectiva". Skidelsky argumenta que l\'argument de Hakey era contingent, i que, "A la d\xc3\xa8cada de 1970 hi havia algunes evid\xc3\xa8ncies del pendent rellisc\xc3\xb3s... i despr\xc3\xa9s hi hagu\xc3\xa9 Margaret Thatcher. L\'av\xc3\xads de Hayek va jugar una part cr\xc3\xadtica en la seva determinaci\xc3\xb3 per a reduir l\'estat".'