b"\n_START_ARTICLE_\nSetge de Cesaraugusta (652)\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nRecesvint va ser associat al tron el 649, corregnant amb l'anci\xc3\xa0 Khindasvint, i va comen\xc3\xa7ar a governar en solitari a la tardor del 652 (o del 653), i probablement el mateix 652 va esclatar una \xc3\xa0mplia rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 encap\xc3\xa7alada per Froia, un noble visigot que oposat a la designaci\xc3\xb3 de Recesvint va fugir a Aquit\xc3\xa0nia i va aconseguir el lideratge dels refugae, i obtenir el suport dels vascons d'Aquit\xc3\xa0nia, i probablement a trav\xc3\xa9s d'ells, dels vascons que habitaven al sud dels Pirineus. _NEWLINE_Quan els vascons van descendir per la vall de l'Ebre l'estiu del 652, Froia va reunir als seus i a contingents vascons d'Aquit\xc3\xa0nia i es va presentar davant Cesaraugusta posant a prova l'efic\xc3\xa0cia de Recesvint. La Tarraconense va ser devastada amb m\xc3\xa9s virul\xc3\xa8ncia que en ocasions anteriors. Els exiliats van haver de posar tots els seus efectius en joc, i l'ajuda dels vascons es considerava molt important doncs la seva salvatgia i la seva habilitat en la lluita guerrillera distreien moltes forces visigodes. Els vascons se'n van emportar milers de presoners i un important bot\xc3\xad, deixant la regi\xc3\xb3 sembrada de cad\xc3\xa0vers, no respectant els clergues, esgl\xc3\xa9sies o altars.\n_START_SECTION_\nEl setge\n_START_PARAGRAPH_\nLes forces de Froia i els vascons van assetjar Cesaraugusta. En una carta al bisbe de Barcino Quirze, el bisbe Tai\xc3\xb3 narra com res podia fer durant el dia pels perills que amena\xc3\xa7aven als habitants de la ciutat, i la impossibilitat d'abandonar la ciutat per marxar al camp (degut sens dubte a la pres\xc3\xa8ncia de les forces assetjadores)._NEWLINE_El novembre de 652, despr\xc3\xa9s d'enterrar Khindasvint, les forces de Recesvint arribaren a Cesaraugusta, per\xc3\xb2 el gruix dels grups vascons haurien tornat a les seves muntanyes, i els exiliats es van disposar a fer front a l'ex\xc3\xa8rcit reial amb la pres\xc3\xa8ncia \xc3\xbanicament del contingent vasc\xc3\xb3 d'Aquit\xc3\xa0nia. El fet que, malgrat no haver pres Saragossa (encara que segurament dominaven altres places) no haguessin tornat a Aquit\xc3\xa0nia o Fran\xc3\xa7a al final del bon temps, indicaria que la lluita es plantejava en termes decisius. Era l'\xc3\xbaltim intent, el m\xc3\xa9s fort. En cas de derrota el poder reial es refor\xc3\xa7aria mentre que els exiliats quedarien debilitats de manera irreversible._NEWLINE_La batalla decisiva sembla haver-se lliurat el desembre, i Recesvint va obtenir una vict\xc3\xb2ria completa. Centenars de partidaris de Froia, que exercia el t\xc3\xadtol reial, van morir en la lluita, i el mateix cap rebel sembla que va ser capturat i executat amb rapidesa.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns rebels van poder tornar a Aquit\xc3\xa0nia, per\xc3\xb2 la majoria va morir o va ser capturats. Despr\xc3\xa9s de diversos mesos de guerra civil i quatre anys d'agitaci\xc3\xb3, del 649 al 653 Recesvint aconseguia pacificar el Regne de Toledo, amb l'\xc3\xbanica excepci\xc3\xb3 de les r\xc3\xa0tzies dels vascons, mai resoltes."