b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xbabdit\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbabdit \xc3\xa9s una paraula que deriva del llat\xc3\xad subd\xc4\xadtus que \xc3\xa9s el participi passiu de subd\xc4\x95re "sotmetre") s\'identifica durant l\'edat mitjana i l\'Antic R\xc3\xa8gim amb la condici\xc3\xb3 social del tercer estat (plebeus, el poble o el com\xc3\xba), com en los terme anglesos commoner  ("com\xc3\xba" o "comuner" -l\'expressi\xc3\xb3 castellana) i commons (representada a la House of Commons -"cambra del comuns"-), l\'alemany untertan (que implica subordinaci\xc3\xb3 -unter-), o el franc\xc3\xa8s roturier ( del llet\xc3\xad ruptarius, "el que romp (conrea)  la terra")._NEWLINE_A Jean Bodin la condici\xc3\xb3 de ciutad\xc3\xa0 equival a la de s\xc3\xbabdit de l\'Estat, atorgant a la lleialtat deguda pel ciutad\xc3\xa0 un rang de tret nacional._NEWLINE_La condici\xc3\xb3 de s\xc3\xbabdit s\'empra, a partir de la Revoluci\xc3\xb3 francesa, en oposici\xc3\xb3 amb la de ciutad\xc3\xa0 (citoyen); la condici\xc3\xb3 de "ciutad\xc3\xa0" implicava la participaci\xc3\xb3 en la sobirania nacional.'