b'\n_START_ARTICLE_\nPartit Socialdem\xc3\xb2crata Obrer Let\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el m\xc3\xa9s antic partit pol\xc3\xadtic existent a Let\xc3\xb2nia, les seves arrels estan en els grups de treballadors Jauna Strava fundat ja el 1892, quan Let\xc3\xb2nia era encara part de l\'Imperi Rus. El primer LSDS es va fundar oficialment de la uni\xc3\xb3 de diverses societats socialistes letones el 20 de juny de 1904, inicialment amb bases socialistes i nacionalistes i rebutjant la dictadura del proletariat. tenia inicialment un nacionalista i un socialista de base i rebutja la dictadura del proletariat. L\'1 de juny de 1904, juntament amb la m\xc3\xa9s radical Uni\xc3\xb3 Social Dem\xc3\xb2crata Letona, van redactar una proclamaci\xc3\xb3 conjunta exigint l\'autodeterminaci\xc3\xb3 i la introducci\xc3\xb3 de let\xc3\xb3 com a llengua de l\'administraci\xc3\xb3 i l\'educaci\xc3\xb3. LSDSP va dirigir la Revoluci\xc3\xb3 de 1905 a Let\xc3\xb2nia i organitz\xc3\xa0 vagues a Riga juntament amb el Bund._NEWLINE_El partit es va convertir en una organitzaci\xc3\xb3 regional aut\xc3\xb2noma del Partit Obrer Socialdem\xc3\xb2crata Rus amb el nom de la Socialdemocr\xc3\xa0cia de Let\xc3\xb2nia (Latvija soci\xc4\x81ldemokratija; LSD), el 23 d\'abril de 1906 i el 1907 potser tenia 16.000 membres, per\xc3\xb2 va disminuir bruscament l\'adhesi\xc3\xb3 a causa de la imposici\xc3\xb3 de l\'estat de setge i les detencions en massa que van seguir al frac\xc3\xa0s de la Revoluci\xc3\xb3 de 1905, i el 1911 nom\xc3\xa9s tenia 2.000 membres. El partit va cr\xc3\xa9ixer novament amb la industrialitzaci\xc3\xb3 de 1912-13, per\xc3\xb2 la Primera Guerra Mundial va suposar una nova disminuci\xc3\xb3 a 500 membres el 1916. Els bolxevics van prendre el control del Comit\xc3\xa8 Central de LSD el 1915, per\xc3\xb2 els menxevics expulsats van prendre el control del partit 17 de juny de 1918.\n_START_SECTION_\n1918 - 1940\n_START_PARAGRAPH_\nUna vegada que Let\xc3\xb2nia esdevingu\xc3\xa9 independent, el LSDSP va ser un dels dos partits pol\xc3\xadtics m\xc3\xa9s influents (juntament amb la Uni\xc3\xb3 d\'Agricultors Letons). Va obtenir 57 dels 150 escons de l\'Assemblea Constituent de 1920 (Satversmes Sapulce). Fou el partit amb m\xc3\xa9s representaci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria a les quatre eleccions del per\xc3\xadode (31 de 100 el 1922, 33 el 1925, 26 el 1928 i 21 el 1931). El seu l\xc3\xadder, Pauls Kalni\xc5\x86\xc5\xa1, fou el portaveu del Saeima de 1925 a 1934. El partit, per\xc3\xb2, va restar sovint a l\'oposici\xc3\xb3 degut a la formaci\xc3\xb3 de coalicions de govern dels petits partits de dreta._NEWLINE_El LSDSP fou prohibit despr\xc3\xa9s que el cop d\'estat de 1934 de K\xc4\x81rlis Ulmanis, juntament amb tots els altres partits pol\xc3\xadtics, i la prohibici\xc3\xb3 es va mantenir despr\xc3\xa9s de l\'annexi\xc3\xb3 a l\'URSS el 1940. Quan molts letons d\'esquerra abandonaren el pa\xc3\xads durant la Segona Guerra Mundial, fou restaurat com una "organitzaci\xc3\xb3 a l\'exili" que oper\xc3\xa0 a Su\xc3\xa8cia des del 1945.\n_START_SECTION_\nEl partit ara\n_START_PARAGRAPH_\nQuan Let\xc3\xb2nia es va independitzar de nou en 1990, la direcci\xc3\xb3 del LSDSP van tornar a Let\xc3\xb2nia. A principis de 1990 fou sacsejat amb divisions internes. En un moment donat, a Let\xc3\xb2nia hi havia 3 partits socialdem\xc3\xb2crates, dos d\'ells sorgits del LSDSP i el tercer sorgit de la facci\xc3\xb3 reformista del Partit Comunista de Let\xc3\xb2nia. Finalment, els tres partits es van fusionar, sota el nom de LSDSP._NEWLINE_El nou partit va obtenir 14 escons a les eleccions legislatives letones de 1998 i a les eleccions locals de 2001 aconsegu\xc3\xad l\'alcaldia de Riga per a Gundars Boj\xc4\x81rs. Per\xc3\xb2 a les eleccions legislatives de 2002 nom\xc3\xa9s va treure el 4% dels vots i no obtingu\xc3\xa9 representaci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria. La seva popularitat va decaure i a les eleccions locals de 2005 va perdre l\'alcaldia de Riga (va treure 7 escons per\xc3\xb2 qued\xc3\xa0 a l\'oposici\xc3\xb3). A les eleccions legislatives de 2006 va treure el 3,5% dels vots i continu\xc3\xa0 extraparlamentari.'