b'\n_START_ARTICLE_\nPatxi Iturrioz\n_START_SECTION_\nEls inicis d\'ETA\n_START_PARAGRAPH_\nEn la seva joventut va formar part d\'EGI, l\'organitzaci\xc3\xb3 il\xc2\xb7legal juvenil del Partit Nacionalista Basc en l\'exili que era l\'\xc3\xbanica organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica nacionalista que va perdurar en la dictadura. Posteriorment va ingressar en ETA constituint-se l\'organitzaci\xc3\xb3 per una junta directiva col\xc2\xb7legiada formada en 1959 per Eneko Irigaray, L\xc3\xb3pez Dorronsoro, Jos\xc3\xa9 Luis \xc3\x81lvarez Emparantza "Txillardegi", Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Benito del Valle, J. Manuel Agirre, Julen de Madariaga Aguirre i el mateix Patxi Iturrioz. _NEWLINE_Davant les detencions de bastants membres de l\'organitzaci\xc3\xb3 per realitzar pintades nacionalistes, va ser nomenat responsable de la "branca pol\xc3\xadtica". Aquesta concentrava la majoria de les atribucions que fins llavors havien pertangut a l\'Executiu, els membres del qual es trobaven en l\'exili. L\'Oficina Pol\xc3\xadtica, aut\xc3\xa8ntica direcci\xc3\xb3 d\'ETA en l\'interior, va tenir la seva seu a Sant Sebasti\xc3\xa0. En 1963 Iturrioz fou detingut i el 1964 s\'exilia a B\xc3\xa8lgica on coincidiria amb altres dirigents de l\'organitzaci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de ser prohibida la seva estada en territori franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nLa ideologia obrerista\n_START_PARAGRAPH_\nEn la segona meitat de la d\xc3\xa8cada dels seixanta, sorgeix amb for\xc3\xa7a un corrent influenciat pel maoisme, representada a Espanya pels "Felipes" (partidaris dels FLP -"Front d\'Alliberament Popular"-) i en les prov\xc3\xadncies basc navarreses per Euskadiko Sozialisten Batasuna. (ESBA). Aquesta nova l\xc3\xadnia de pensament sacseja l\'ambient de la clandestinitat espanyola. Iturrioz es va destacar com a principal representant d\'aquesta tend\xc3\xa8ncia en ETA i supeditava l\'ideari nacionalista a la participaci\xc3\xb3 en les lluites obreres que en aquells anys sacsejaven a tota Espanya i que tenien especial virul\xc3\xa8ncia en el molt industrialitzat Pa\xc3\xads Basc._NEWLINE_Els "obreristes" consideraven a la classe obrera com principal motor de lluita contra la dictadura, el que no deixava de crear frecs amb els sectors m\xc3\xa9s nacionalistes, car ni tan sols diferenciava entre bascos i espanyols el que xocava amb l\'altre corrent nacionalista radical que veia als espanyols com a enemics de la naci\xc3\xb3 basca. L\'Oficina Pol\xc3\xadtica encap\xc3\xa7alada per Iturrioz va buscar aliances amb Comissions Obreres i altres forces socials i pol\xc3\xadtiques clandestines no nacionalistes, mentre rebutjava la unitat basquista amb sectors del nacionalisme vinculats a la burgesia. Aquestes idees, era massa revolucion\xc3\xa0ries en una organitzaci\xc3\xb3 que era principalment nacionalista a pesar d\'haver incorporat elements ideol\xc3\xb2gics d\'esquerra i van provocar una forta reacci\xc3\xb3 per part dels altres sectors._NEWLINE_Txillardegi, representant del corrent m\xc3\xa9s basquista, tamb\xc3\xa9 exiliat a B\xc3\xa8lgica, va denunciar que ETA estava deixant de ser una organitzaci\xc3\xb3 patri\xc3\xb2tica per a convertir-se en una organitzaci\xc3\xb3 comunista cl\xc3\xa0ssica. ETA estava dividida ideol\xc3\xb2gicament i es va iniciar llavors un moviment intern l\'objectiu del qual \xc3\xa9s desbancar als "obreristas". En vespres de la celebraci\xc3\xb3 de la V Assemblea d\'ETA hom va comunicar Patxi Iturrioz la decisi\xc3\xb3 d\'expulsar-lo, proposta que va ser realitzada per l\'Executiu i va ser ratificada en la primera sessi\xc3\xb3 de l\'assemblea, el 7 de desembre de 1966. Els obreristes, en vista de qu\xc3\xa8 l\'assemblea denegava la petici\xc3\xb3 de defensa d\'Iturrioz, van decidir no participar-hi. La resta de la milit\xc3\xa0ncia s\'hi va mantenir, va nomenar un nou Comite Executiu i va decidir convocar-se a una segona part de l\'assemblea, que es va celebrar al mar\xc3\xa7 de 1967 a Getaria (Guip\xc3\xbascoa).\n_START_SECTION_\nETA Berri (1967)\n_START_PARAGRAPH_\nPatxi Iturrioz i la minoria obrerista, aliens ja a aquesta segona part de l\'assemblea, van adoptar el nom d\'ETA Berri (Nova ETA), pel que la resta de l\'organitzaci\xc3\xb3 va passar a ser coneguda com a ETA Zaharra (Vella ETA). ETA Berri va aprofundir en la l\xc3\xadnia obrerista, participant en Comissions Obreres, denunciant els aspectes que consideraven m\xc3\xa9s reaccionaris i xovinistes del nacionalisme basc i allunyant-se definitivament del m\xc3\xb3n del PNB, al qual pertanyien molts dels empresaris bascos. A l\'agost de 1968 ETA Berri va anunciar el canvi del seu nom pel de Komunistak (Els Comunistes), amb la qual cosa ETA Zaharra va tornar a ser simplement ETA. A causa de l\'escissi\xc3\xb3 d\'ETA Berri, els obreristes, anomenats espanyolistes o felipes van ser objecte d\'un boicot personal i pol\xc3\xadtic per part no nom\xc3\xa9s de l\'entorn d\'ETA. Patxi Iturrioz i Eugenio del R\xc3\xado, un altre obrerista significat i tamb\xc3\xa9 membre de l\'Oficina Pol\xc3\xadtica, foren fins i tot sentenciats formalment a mort per la c\xc3\xbapula d\'ETA en una reuni\xc3\xb3 celebrada a Tolosa (Guip\xc3\xbascoa), sentencia que no va arribar a complir-se.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa0ncia comunista i socialista\n_START_PARAGRAPH_\nA principis dels anys 70 ETA Berri es va denominar Euskadiko Mugimendu Komunista (Moviment Comunista d\'Euskadi) (EMK), el qual, fusionant-se amb petits grups comunistes de tota Espanya va formar el partit federal Moviment Comunista (MC). Entre 1968 i 1977 Iturrioz va viure exiliat a Alemanya. AL seu retorn, va participar en la formaci\xc3\xb3 d\'Euskadiko Ezkerra, partit pol\xc3\xadtic creat per organitzacions i persones escindides d\'ETA, en particular EMK i ETA politicomilitar. Va ser segon en la llista d\'aquesta formaci\xc3\xb3 en les eleccions generals espanyoles de 1977 i diputat en el parlament espanyol (integrat en el grup mixt del congr\xc3\xa9s) durant uns pocs mesos, al dimitir del seu esc\xc3\xb3 el cap de llista i \xc3\xbanic diputat de EE Francisco Letamendia, alies Ortzi._NEWLINE_Patxi Iturrioz va ser durant anys el cap visible de l\'EMK i, per tant, un dels personatges m\xc3\xa9s rellevants del MC, fins que EMK es va independitzar d\'aquesta organitzaci\xc3\xb3 federal que havia contribu\xc3\xaft a formar, en 1983. En 1990 Patxi Iturrioz va ingressar en el Partit Socialista d\'Euskadi, federaci\xc3\xb3 basca del Partit Socialista Obrer Espanyol.'