b"\n_START_ARTICLE_\nMontllu\xc3\xads\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc, antigament Vilar d'Ovan\xc3\xa7a fou rebatejat com a Montllu\xc3\xads en honor del rei franc\xc3\xa8s Llu\xc3\xads XIV, que fou qui encarreg\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de la fortalesa sota de la qual es troba la vila. Pel que fa al nom antic, Ovan\xc3\xa7a (Vilar i Castell d'Ovan\xc3\xa7a), Joan Coromines explica prov\xc3\xa9 de l'\xc3\xa8tim iberobasc ob-, present en diversos pobles dels Pirineus (Ovarra, Ovella, Oveix, Ov\xc3\xads...), amb l'afegit\xc3\xb3 d'-andi- (o -anti-) i, encara l'article posposat -a, conjunt que significaria la gran ja\xc3\xa7a o pleta extensa.\n_START_SECTION_\nLa Ciutadella de Montllu\xc3\xads\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutadella fou el primer que es constru\xc3\xad, del nou Montllu\xc3\xads, al nord-oest i en una posici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s enlairada que el vell Vilar i Castell d'Ovan\xc3\xa7a. \xc3\x89s una de les nou viles creades ex nihilo per Vauban, de totes elles la m\xc3\xa9s ben conservada, tant des del punt de vista arquitect\xc3\xb2nic com pel que fa a la seva dedicaci\xc3\xb3 original de pla\xc3\xa7a militar._NEWLINE_Est\xc3\xa0 situada en el punt m\xc3\xa9s elevat del tur\xc3\xb3 de la dreta de la Tet que acull ciutadella i vila, al costat nord-oest de la vila de Montllu\xc3\xads, constru\xc3\xafda m\xc3\xa9s tard i tamb\xc3\xa9 fortificada amb criteris similars als de la ciutadella. \xc3\x89s una gran construcci\xc3\xb3 de planta quadrada, amb baluards i revellins, caracter\xc3\xadstica en les obres de Vauban, que encara avui dia serveix per a finalitats militars. Els baluards i revellins li donen un car\xc3\xa0cter de planta estrellada. \xc3\x89s la base d'una unitat de paracaigudistes que tenen el proper Aer\xc3\xb2drom de Montllu\xc3\xads - la Quillana com a base operativa._NEWLINE_Contenia, entre les construccions de car\xc3\xa0cter militar, un hospital i la capella de Sant Llu\xc3\xads Rei, que fou la primera esgl\xc3\xa9sia parroquial de Montllu\xc3\xads, fins que fou constru\xc3\xafda l'esgl\xc3\xa9sia actual al centre de la vila.\n_START_SECTION_\nLa vila de Montllu\xc3\xads\n_START_PARAGRAPH_\nSi la ciutadella de Montllu\xc3\xads era operativa pr\xc3\xa0cticament des del primer moment, no \xc3\xa9s pas el mateix per a la vila. El 1720, prop de quaranta anys despr\xc3\xa9s de la inauguraci\xc3\xb3, de les cinquanta cases de la vila alta, nom\xc3\xa9s cinc eren constru\xc3\xafdes en dur; la resta continuaven sota una total provisionalitat._NEWLINE_Un cop la ciutadella en funcionament, passada la Guerra de Successi\xc3\xb3, en la qual Montllu\xc3\xads jug\xc3\xa0 un paper important en el domini de la Cerdanya, es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a construir la vila nova. Despr\xc3\xa9s d'un temps en qu\xc3\xa8 s'hi instal\xc2\xb7laren en barraques els vilatans que havien anat abandonant el Montllu\xc3\xads vell; els enginyers militars dissenyaren una vila urban\xc3\xadsticament neocl\xc3\xa0ssica, amb carrers rectilinis i l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Llu\xc3\xads Rei al bell mig, amb la Pla\xc3\xa7a de la Rep\xc3\xbablica al davant (on hi hagu\xc3\xa9 el primer cementiri de la vila), que representa ben b\xc3\xa9 el centre de la vila. Encerclava la vila una l\xc3\xadnia de muralles de concepci\xc3\xb3 moderna, protegides per bastions sobretot als costats nord-est, est i sud-est (al nord i nord-oest no cal, ja que en aquell costat es dre\xc3\xa7a la ciutadella), per on passava el Cam\xc3\xad Ral hereu de la vella Via Confluentana._NEWLINE_Fou a partir del 1727 que es va iniciar aquesta construcci\xc3\xb3. Aquestes muralles, que confereixen encara avui dia a la vila civil un clar aspecte militar, tenen al sud el Basti\xc3\xb3 de la Perxa, que \xc3\xa9s on hi ha instal\xc2\xb7lat el Forn solar de Montllu\xc3\xads, al nord-oest, on hi ha la porta de comunicaci\xc3\xb3 amb la ciutadella, la Mitjalluna del Front de la Vila, al nord, l'anomenada Comunicaci\xc3\xb3 de dreta, a l'est, el Basti\xc3\xb3 de la Tet i la Mitjalluna de la Tet, i al sud-est, el Basti\xc3\xb3 de Sant Pere, avui dia Basti\xc3\xb3 Gilles, on hi havia les Casernes de Sant Pere, i la Mitjalluna de la Porta de Fran\xc3\xa7a o del Pont de la Vila. _NEWLINE_A partir dels anys 20 del segle XVIII, per\xc3\xb2, sembla que Montlu\xc3\xads va con\xc3\xa8ixer una certa decad\xc3\xa8ncia en el pla militar, cosa que va repercutir en l'economia i demografia de la vila. Els regiments feien aleshores un circuit a trav\xc3\xa9s de la Catalunya del Nord, anant de Montllu\xc3\xads, a Cotlliure, Vilafranca de Conflent, Perpiny\xc3\xa0 i Bellaguarda, de manera que la vila nom\xc3\xa9s tenia una guarnici\xc3\xb3 permanent de mutilats de guerra, a m\xc3\xa9s de l'hospital; la pla\xc3\xa7a tamb\xc3\xa9 va servir de pres\xc3\xb3 per al conjunt de la Cerdanya i la vegueria de Sallagosa._NEWLINE_A mitjan segle XVIII ja s'hi havien instal\xc2\xb7lat tots els habitants del Vilar d'Ovan\xc3\xa7a, que va quedar abandonat. Fins al 1773 subsist\xc3\xad a Montllu\xc3\xads la guarnici\xc3\xb3 de mutilats de guerra, que suscitava poc inter\xc3\xa8s, cosa que provoc\xc3\xa0 un cert despoblament de la vila. Per\xc3\xb2 a partir del 1774 la funci\xc3\xb3 de la ciutadella canvi\xc3\xa0: esdevingu\xc3\xa9 una base d'operacions militars, i aix\xc3\xb2 va ajudar a consolidar Montllu\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nEl Forn solar de Montllu\xc3\xads\n_START_PARAGRAPH_\nMontlu\xc3\xads \xc3\xa9s des del 1949 un centre d\xe2\x80\x99assaigs sobre energia solar, a partir de les experi\xc3\xa8ncies de l\xe2\x80\x99equip del professor F\xc3\xa9lix Trombe. La instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del primer forn solar permet l\xe2\x80\x99experimentaci\xc3\xb3 d'una energia renovable, desenvolupada de seguida despr\xc3\xa9s en el gran forn solar d'Odell\xc3\xb3, dirigit per un equip d'investigadors del CNRS._NEWLINE_D\xc3\xa8s d'aleshores, durant els anys 70 del segle XX, un cop excl\xc3\xb2s del recinte militar un des bastions de la part civil, el forn solar de Montlu\xc3\xads, m\xc3\xa9s modest que el d'Odell\xc3\xb3, t\xc3\xa9 un car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s pedag\xc3\xb2gic, amb una presentaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica del funcionament i de les aplicacions possibles i f\xc3\xa0cilment accessibles al p\xc3\xbablic de l'energia solar a la vida quotidiana (pila voltaica, cuita de cer\xc3\xa0mica, fusi\xc3\xb3 de metalls, treball de pedres precioses...), amb el projecte d'aplicacions d'aquesta energia al servei dels habitants de Montllu\xc3\xads, per a l'electricitat de les vies p\xc3\xbabliques, per exemple. A m\xc3\xa9s, l'antiguitat del forn solar de Montllu\xc3\xads ha perm\xc3\xa8s la classificaci\xc3\xb3 de l'estructura com a Patrimoni industrial dels monuments hist\xc3\xb2rics.\n_START_SECTION_\nHidr\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nToca el terme de Montllu\xc3\xads la Tet (tot el l\xc3\xadmit nord-est); \xc3\xa9s aquest l'\xc3\xbanic curs d'aigua del terme. Hi ha algunes fonts, com els antics abeuradors denominats la Font i la Font del Firal, a m\xc3\xa9s del Rentador, i les fonts del Forn de la Rajola, antigament de la Brica, de l'Hospital (desapareguda), de Sant Llu\xc3\xads i de Sant Miquel. Tamb\xc3\xa9 hi ha el Pou Comunal, o Pou dels For\xc3\xa7ats, i el Pou Gran i el Pou Petit, a la Ciutadella tots tres.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xa8s que Montllu\xc3\xads no t\xc3\xa9 a penes espai fora de les muralles de la ciutadella i de la vila, nom\xc3\xa9s s'hi reconeixen dues partides: Darrer el Castell i el Firal. El primer \xc3\xa9s tot el vessant nord-est del tur\xc3\xb3 on es troba Montllu\xc3\xads, entre les muralles i la Tet. El Firal \xc3\xa9s l'espai, dins del recinte de la vila, on se celebra modernament el mercat i la resta de dies serveix d'ampli aparcament.\n_START_SECTION_\nTransports i comunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila de Montllu\xc3\xads est\xc3\xa0 molt ben comunicada, at\xc3\xa8s que el terme es troba en una cru\xc3\xaflla de comunicacions: el pas del Conflent a la Cerdanya i al Capcir. Tanmateix, el fet que el seu terme comunal sigui tan exigu fa que pr\xc3\xa0cticament totes les comunicacions es facin a trav\xc3\xa9s dels termes ve\xc3\xafns, especialment el de la Cabanassa.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nEn primer lloc, la carretera N - 116 (Perpiny\xc3\xa0 - la Guingueta d'Ix), la carretera que fa d'enlla\xc3\xa7 b\xc3\xa0sic del Conflent. Aquesta carretera, que passa ran de la riba dreta de la Tet, permet arribar a Perpiny\xc3\xa0 en 79,1 quil\xc3\xb2metres. Per aquesta carretera, Montllu\xc3\xads dista, citant nom\xc3\xa9s els pobles i viles a peu de carretera, 1,6 km de Fetges, 9,3 km de Fontpedrosa, 13,2 km de To\xc3\xa8s, 19,5 km d'Oleta, 24,1 km de Serdiny\xc3\xa0, 29 km de Vilafranca de Conflent, 34,2 km de Ri\xc3\xa0, 35,1 km de Prada, 41,4 km de Marqueixanes, 45,7 km de Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, 48,9 km de Rod\xc3\xa8s i 50,6 km de Bulaternera. Des de Bulaternera, la carretera t\xc3\xa9 forma d'autovia i va directa a Perpiny\xc3\xa0. En direcci\xc3\xb3 oest, Montllu\xc3\xads \xc3\xa9s a 2,2 km de la Cabanassa, a 15,6 km de Sallagosa i a 24,6 de la Guingueta d'Ix, on enlla\xc3\xa7a amb dues carreteres, una cap a Puigcerd\xc3\xa0, on arriba en 2,1 quil\xc3\xb2metres m\xc3\xa9s, i la Baixa Cerdanya, i l'altra cap a bona part de l'Alta Cerdanya i Acs, a l'Arieja. Curiosament, tan sols dos breus trams trepitgen lleugerament el terme de Montllu\xc3\xads._NEWLINE_Les carretera D - 118 (N - 116, a la Cabanassa - Axat) uneix la Cabanassa i Montllu\xc3\xads, la Llaguna i els pobles del Capcir, abans d'entrar a Occit\xc3\xa0nia. Aquesta carretera arrenca d'un punt giratori la meitat oriental del qual \xc3\xa9s en terme de Montllu\xc3\xads, i, tot seguit, un tram de 100 metres marca el termenal entre Montllu\xc3\xads i la Cabanassa._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 la carretera D - 10 (N - 116, a Montllu\xc3\xads - N - 618, a Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0), que uneix Montllu\xc3\xads amb la Cabanassa en 1,5 km, amb Bolquera en 7,4 i amb Odell\xc3\xb3 en 12,2 arrenca del l\xc3\xadmit de Montllu\xc3\xads amb la Cabanassa, en aquest cas al sud del terme.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nMontllu\xc3\xads t\xc3\xa9 estaci\xc3\xb3 de tren: l'Estaci\xc3\xb3 de Montllu\xc3\xads - la Cabanassa, dins de la l\xc3\xadnia del Tren groc, de Vilafranca de Conflent a la Tor de Querol. \xc3\x89s la l\xc3\xadnia 12 TER Llenguadoc Rossell\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s dins del terme de la Cabanassa.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nMontllu\xc3\xads compta amb la l\xc3\xadnia 260, que uneix Perpiny\xc3\xa0 amb la Cerdanya passant per Prada, fins on es directa des de la capital del Rossell\xc3\xb3, Ri\xc3\xa0, Vilafranca de Conflent, Serdiny\xc3\xa0, Oleta, To\xc3\xa8s, Fontpedrosa, Fetges, Montllu\xc3\xads, Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona, Angostrina, Vilanova de les Escaldes, Ur, Enveig, la Tor de Querol, la Cabanassa, Sallagosa, Er, Na\xc3\xbcja, Oceja, la Guingueta d'Ix, Ur (fent un bucle a l'Alta Cerdanya), Enveig, la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8. Aquesta l\xc3\xadnia circula de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a la Cerdanya i cinc en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0, m\xc3\xa9s un servei diari extra divendres i dissabte i tres serveis en cada direcci\xc3\xb3 el diumenge. Els autobusos es queden a les portes de la vila de Montllu\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls camins existents en aquest redu\xc3\xaft terme comunal s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de Fetges i la Ruta de Prada (la resta pertanyen a la Cabanassa). Hi ha tres camins de car\xc3\xa0cter militar: la Comunicaci\xc3\xb3 de Dreta, la Comunicaci\xc3\xb3 d'Esquerra i el Torn de la Ciutadella.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nMontllu\xc3\xads ha basat sempre la seva economia en els serveis; antigament, adre\xc3\xa7ats a la guarnici\xc3\xb3 militar, d'una banda, i als pobles dels entorns, de l'altra. Des del darrer ter\xc3\xa7 del segle XX s'ha incl\xc3\xb2s el turisme dins del dest\xc3\xad de les activitats de Montllu\xc3\xads, de manera que la vila s'ha convertit modernament en un punt atractiu per a tota mena de turisme.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nA l'Edat Mitjana, Montllu\xc3\xads encara no existia. Just al sud-est de l'empla\xc3\xa7ament actual de la vila existia un poble, el Vilar d'Ovan\xc3\xa7a, amb castell, que ja feia la funci\xc3\xb3 que a l'Edat Moderna va fer Montllu\xc3\xads: el control de la important cru\xc3\xaflla de comunicacions que enlla\xc3\xa7ava el Conflent amb la Cerdanya i el Capcir.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila conserva un important atractiu tur\xc3\xadstic a causa de la bona conservaci\xc3\xb3 de les fortificacions militars (Ciutadella de Montllu\xc3\xads) dutes a terme en 1679 per l'enginyer militar franc\xc3\xa8s Vauban. Despr\xc3\xa9s del Tractat dels Pirineus (1659), el rei Llu\xc3\xads XIV orden\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d'aquest fort en un lloc tan estrat\xc3\xa8gic. De fet, el petit terme municipal est\xc3\xa0 situat al l\xc3\xadmit entre l'Alta Cerdanya i les comarques del Capcir i el Conflent. En la ciutadella fortificada de l'enclavament, encara hi roman una guarnici\xc3\xb3 de l'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 de la ciutadella entre 1679-83/91 supos\xc3\xa0 la destrucci\xc3\xb3 del castell d'Ovan\xc3\xa7a, citat per primer cop el 965 en el testament del comte Sunifred de Cerdanya del qual encara avui s'alcen les ru\xc3\xafnes de la torre de Castell\xc3\xa0s. La seva construcci\xc3\xb3 va modificar les relacions de la plana cerdana aix\xc3\xad com amb el Conflent. La frontera es va fer m\xc3\xa9s important durant el temps que Montllu\xc3\xads va estar realment actiu.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nL'Edat Contempor\xc3\xa0nia s'inaugur\xc3\xa0 a Montllu\xc3\xads amb un parell de canvis de nom, un rere l'altre: seguint les instruccions del 25 de vendimiari de l'any II (13 d'octubre del 1793), que instava a canviar els noms que recordessin la monarquia, Montllu\xc3\xads pass\xc3\xa0 a ser Montlliure (Mont-Libre, en franc\xc3\xa8s); uns mesos abans ja havia estat reanomenat provisionalment com a Mont-de-la-Libert\xc3\xa9._NEWLINE_L'any 1793 havia estat marcat per un augment de l'inter\xc3\xa8s per Montlliure, en el marc de la Guerra Gran. En efecte, el rei Carles IV d'Espanya va pretendre alli\xc3\xa7onar els regicides francesos. La Convenci\xc3\xb3 li declarava la guerra, que es va desenvolupar, amb fortunes diverses, del 17 d'abril del 1793 al 18 de setembre del 1794. Pel b\xc3\xa0ndol franc\xc3\xa8s, va emergir una figura a la Cerdanya: la del general Dagobert, en honor de qui es va batejar el Reducte Dagobert constru\xc3\xaft en terme de la Llaguna el 1793. Va rebutjar dues vegades els atacs dels espanyols: el juliol del 1793, les tropes del general La Pe\xc3\xb1a que havien ocupat el Coll de la Perxa en foren foragitades, i el setembre, les que hi havia instal\xc2\xb7lades m\xc3\xa9s avall de Canavelles foren desfetes. El general Dagobert va continuar la seva missi\xc3\xb3 en atacar la Cerdanya sota el domini del rei espanyol i Puigcerd\xc3\xa0, on va morir el 1794. Va arribar la pau l'1 d'agost del 1795, i Montlliure jug\xc3\xa0 aleshores essencialment un rol de dip\xc3\xb2sit per a l\xe2\x80\x99ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s de la Catalunya del Nord._NEWLINE_El 24 d'octubre del 1803, Mont-Libre va recuperar el nom de Montllu\xc3\xads._NEWLINE_A partir del 1808, a ran de la Guerra de la Independ\xc3\xa8ncia, Montllu\xc3\xads es van convertir en camp de pas per a l'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s anomenat Arm\xc3\xa9e d'Espagne. Amb la Restauraci\xc3\xb3, el valor defensiu de Mont-Louis rest\xc3\xa0 m\xc3\xa9s lligat a la topografia que a la mateixa ciutadella. La seva v\xc3\xa0lua ofensiva sembla m\xc3\xa9s important, almenys com a dip\xc3\xb2sit si la pla\xc3\xa7a era aprovisionada per a sis mesos. Amb el retorn de la pau, els soldats tornaren a les seves m\xc3\xadnimes tasques habituals._NEWLINE_Amb els canvis militars esdevinguts en el segle anterior, tant estrat\xc3\xa8gics com d'organitzaci\xc3\xb3 i armament, el 1887 van reprendre intensament les obres, a Montllu\xc3\xads i entorns, per tal de revaloritzar les defenses de Montllu\xc3\xads: foren establerts reductes i bateries als Estanyols i a Bolquera, despr\xc3\xa9s als pics de la Tossa (2.032,7 m) i de Figam\xc3\xa0 (2.029,8 m). Un cam\xc3\xad estrat\xc3\xa8gic (dit Cam\xc3\xad dels canons) relligava aquestes posicions amb Montllu\xc3\xads._NEWLINE_El 1890, la Comissi\xc3\xb3 superior de defensa de Montllu\xc3\xads va arribar a la conclusi\xc3\xb3 que calia una defensa din\xc3\xa0mica, amb el gruix de les forces de reserve al Puig de la Tossa._NEWLINE_Els darrers conflictes mundials van provocar un gran flux d'exiliats reclosos en el recinte de la ciutadella, el 1936, i despr\xc3\xa9s una ocupaci\xc3\xb3 alemanya, i despr\xc3\xa9s un alliberament per les Forces franceses llubres._NEWLINE_El 1946, la ciutadella retrobava la seva funci\xc3\xb3 primera de pla\xc3\xa7a forta militar, amb la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de l'11\xc3\xa8 BPC, unitat pol\xc3\xadticament segura que tenia la vocaci\xc3\xb3 de poder actuar r\xc3\xa0pidament davant d'un potencial cop d'estat o davant de les vagues. Es tractava d'una unitat de paracaigudistes al principi denominada \xc2\xabBatall\xc3\xb3 de demostraci\xc3\xb3\xc2\xbb despr\xc3\xa9s, 11\xc3\xa8 de Xoc. Lligada al Ministeri de l'Interior, va fer campanya a l'Indoxina i despr\xc3\xa9s a Alg\xc3\xa8ria. Va ser dissolta despr\xc3\xa9s dels esdeveniments d'Alg\xc3\xa8ria, i el 1964 s'hi cre\xc3\xa0 el Centre national d'entra\xc3\xaenement commando._NEWLINE_Aquesta instituci\xc3\xb3 militar \xc3\xa9s una veritable acad\xc3\xa8mia militar on es v\xc3\xa9nen a formar els monitors i instructors de l'ex\xc3\xa8rcit, aix\xc3\xad com un centre de formaci\xc3\xb3 sobre la realitat i les condicions amb qu\xc3\xa8 es trobaran els periodistes corresponsals de guerra, alumnes de grans escoles... El maig del 2014 se'n van celebrar els 50 anys.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1790, la comuna de Montllu\xc3\xads fou integrada en el cant\xc3\xb3 d'Oleta. En va ser r\xc3\xa0pidament deslligada per tal d'esdevenir cap del nou cant\xc3\xb3 de Montlliure el 1793, cant\xc3\xb3 anomenat de Montllu\xc3\xads des del 1801. Des de les \xc3\xa9leccions departamentals del 2015, la comuna ha estat inclosa en el nou cant\xc3\xb3 dels Pirineus Catalans._NEWLINE_A les eleccions cantonals del 2015 Montllu\xc3\xads ha estat inclosa en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nMontllu\xc3\xads forma part de la Comunitat de comunes dels Pirineus Catalans, amb capitalitat a la Llaguna, juntament amb Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, els Angles, Bolquera, la Cabanassa, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Eina, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, Font-rabiosa, Formiguera, la Llaguna, Matamala, Plan\xc3\xa8s, Puigbalador, Ralleu, Real, Sant Pere dels Forcats i Saut\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nL'escola de Montllu\xc3\xads forma part actualment d'un agrupament pedag\xc3\xb2gic intercomunal entre la Llaguna, Sant Pere dels Forcats, Montllu\xc3\xads i la Cabanassa. A cadacun dels tres darrers pobles hi ha una secci\xc3\xb3 maternal. L'escola elemental est\xc3\xa0 repartida entre Sant Pere dels Forcats per al nivell m\xc3\xa9s baixa, el primari, Montllu\xc3\xads per al primer curs d'elemental i la Llaguna per al segon d'elemental; a la Cabanassa hi ha els dos cursos d'ensenyament mitj\xc3\xa0. L'escola \xc3\xa9s al poble mateix, a la carretera de Montllu\xc3\xads._NEWLINE_Per a continuar els seus estudis, els joves i adolescents de la Llaguna poden assistir tamb\xc3\xa9 a les escoles prim\xc3\xa0ries de Bolquera, la Cabanassa, Fontpedrosa, Font-romeu, Montllu\xc3\xads o Sant Pere dels Forcats. Per a la secund\xc3\xa0ria, als col\xc2\xb7legis de Font-romeu, la Guingueta d'Ix o Oceja, i per al batxillerat, els liceus de Font-romeu o la Guingueta d'Ix."