b"\n_START_ARTICLE_\nRosanes\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un casal fortificat documentat el 1217. La primera not\xc3\xadcia dels Rosanes data de 1189 i es deixa de saber d'ells l'any 1594. La fam\xc3\xadlia Rosanes apareix documentada ja la segle X entre els conqueridors de la regi\xc3\xb3 montserratina. El 1123 surt anomenat el castell a l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la parr\xc3\xb2quia de l'Ametlla. El 1189, Ramon de Rosanes i San\xc3\xa7a, la seva esposa, fan oblaci\xc3\xb3 del seu fill a la catedral de Barcelona per tal que fos clergue o canonge. El 1256, Bernat de Rosanes i la seva muller Elisenda apareixen en un document relatiu a uns b\xc3\xa9ns que posse\xc3\xafen a Val\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_A partir del segle XIV, les not\xc3\xadcies estan referides a la fam\xc3\xadlia Torruella (\xc2\xabTurricella\xc2\xbb), entroncada amb el llinatge dels Rosanes. El 1357 el castell de Rosanes va ser declarat Carrer de Barcelona. Els germans Peric\xc3\xb3 i Sibil\xc2\xb7la Marc i de Llacera van ser propietaris del castell de Rosanes i, el 1394 trobem  Sibil\xc2\xb7la, ja v\xc3\xaddua, compartint la senyoria de Rosanes amb el seu nebot Galceran, fill de Peric\xc3\xb3. El 1404, un Huc de Rosanes va ser governador de Sardenya._NEWLINE_\xc3\x89s freq\xc3\xbcent veure intervenir alguns personatges del llinatge de Rosanes en fets pol\xc3\xadtics medievals, especialment al segle XV. Durant l'Interregne (1410-12), Galceran III de Rosanes fou capdavanter del partit urgellista al Parlament catal\xc3\xa0 i dels pocs que rest\xc3\xa0 fidel fins a l'\xc3\xbaltim moment a Jaume d'Urgell. Ell fou l'encarregat de transmetre-li la decisi\xc3\xb3 del comprom\xc3\xads de Casp. Galceran de Rosanes (1410), fou senyor del castell de Rosanes, de Sant Boi i algutzir del rei Mart\xc3\xad I. Va ser un dels 24 parlamentaris catalans que a Tortosa van defensar la legitimitat de Jaume d\xe2\x80\x99Urgell com a nou monarca catal\xc3\xa0 (Comprom\xc3\xads de Casp). Ramon de Torrelles i de Blanes, senyor del castell de La Roca es va casar amb Elionor, filla de Galceran de Rosanes. Les hist\xc3\xb2ries d\xe2\x80\x99ambd\xc3\xb3s castells van estar lligades durant temps._NEWLINE_El 1463, Roger de Rosanes, amb Pere de Bell-lloc  i Pere de Torrelles van dirigir l'ex\xc3\xa8rcit de La Generalitat assetjant el castell de La Roca, pres per les forces reialistes durant la segona guerra remen\xc3\xa7a. El 1594 amb Elisabet de Rosanes s'exting\xc3\xad el llinatge dels Rosanes i el castell de Rosanes pass\xc3\xa0 als Masdovelles, antecessors del marquesos d\xe2\x80\x99Alfarr\xc3\xa0s._NEWLINE_Els fogatges dels segles XIV, XV i XVI no acostumen a esmentar la casa de Rosanes. Aix\xc3\xb2 fa pensar que aquest casal era considerat com una entitat lliure de qualsevol gravamen fiscal._NEWLINE_A partir de principis del segle XX els masovers s\xc3\xb3n la fam\xc3\xadlia Girbau.  L\xe2\x80\x99actual propietari \xc3\xa9s Josep Girbau Marqu\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nConserva una torre quadrada, murs i part d'una torre rodona. \xc3\x89s un edifici civil. Llur estructura \xc3\xa9s d'antic castell o casal fortificat. T\xc3\xa9 un recinte emmurallat de forma quadrada de 30 metres de costat, en llurs v\xc3\xa8rtex s'aixecaven unes torres de base circular. Les torres estan emmerletades. Destaca una gran torre de planta baixa i tres pisos._NEWLINE_Les domus tendien a situar-se a prop dels camins. S\xc3\xb3n entitats agr\xc3\xa0ries formades per un conjunt de depend\xc3\xa8ncies per tal de mantenir autosufici\xc3\xa8ncia (habitacles, graners, corrals, molins, ferreries, etc) tot tancat per un mur formant un barri. Rosanes \xc3\xa9s una antiga domus o quadra medieval que estava formada per un conjunt d'edificis fortificats, amb mur perimetral i tancats per una porta. Al passar la porta es trobava un pati, al voltant del qual se situaven totes les depend\xc3\xa8ncies.  Rosanes t\xc3\xa9 aquesta estructura, per\xc3\xb2 hi dominen els elements defensius._NEWLINE_Les construccions que corresponen a l'\xc3\xa8poca rom\xc3\xa0nica consten d'un cos central, de planta quadrada, de tres pisos d\xe2\x80\x99al\xc3\xa7ada amb terrat coronat amb merlets i amb la torre de l'homenatge adossada a llevant per on s'accedeix a l'edifici noble.  S'alcen murs de muralla als costats de ponent i tramuntana, romanents del primer recinte emmurallat, que formava un quadrat d'uns 30 metres de costat, amb torres de defensa de base circular en els v\xc3\xa8rtexs,  d'uns 4 metres de di\xc3\xa0metre, de les quals solament se'n conserven tres. La quarta fou arrasada a finals de l'\xc3\xa8poca rom\xc3\xa0nica (s. XIV) per a construir-hi la capella. Els murs, tant de les muralles com del casal, presenten espitlleres i merlets. El portal, de l'entrada \xc3\xbanica, era sota la torre situada a llevant on encara hi ha els encaixos de la porta que s'accionava verticalment. \xc3\x89s d'arc lleugerament apuntat. _NEWLINE_L'aparell \xc3\xa9s de carreus molt regulars, disposats en filades horitzontals amb cantoneres de petits carreus, tot molt ben constru\xc3\xaft.  Les sageteres estan molt ben treballades amb pedres de gres de diferents tons. Sobre la clau de volta d'una arcada en la fa\xc3\xa7ana de migjorn hi ha un escut esculpit en la pedra que cont\xc3\xa9 una mitja lluna i una creu de Malta.  La dataci\xc3\xb3 de la construcci\xc3\xb3 se situaria al segle XII."