b'\n_START_ARTICLE_\nTorre de l\'Alc\xc3\xbadia (X\xc3\xa8rica)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que la seva construcci\xc3\xb3 es va iniciar al voltant del 1616, utilitzant com a base una altra torre anterior (el basament se suposa d\'origen rom\xc3\xa0) i es va realitzar sobre una d\'anterior anomenada Torre de l\'Alc\xc3\xbadia. Amb aquesta nova obra, es pretenia aconseguir un lloc adequat per a la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 definitiva de les campanes i que, aix\xc3\xad, alhora que seguretat i fixaci\xc3\xb3, se n\'aconsegu\xc3\xads una millor audici\xc3\xb3 en tota la poblaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'acord del Consell de la Vila, s\'encarrega, el 2 d\xe2\x80\x99agost del 1634, les traces de la torre al monjo de la Cartoixa de Porta Coeli fra Ant\xc3\xb3n Ort\xc3\xadn, coneixedor de l\'art mud\xc3\xa8jar. M\xc3\xa9s tard, es va procedir a subhastar la contractaci\xc3\xb3 de l\'obra de la torre, i se n\'encarreg\xc3\xa0 el mestre picapedrer Dom\xc3\xa9nec Frasnedo, sota la direcci\xc3\xb3 de fra Pedro Ruhimonte de la Cartoixa de Vall de Crist, i n\'ascend\xc3\xad el valor a 1.775 lliures. D\'aquesta manera, ens trobem amb una torre feta en estil g\xc3\xb2tic i manierista mud\xc3\xa8jar. Al segle XVII, i a causa de desperfectes que s\'havien produ\xc3\xaft estructuralment, es va dur a terme una restauraci\xc3\xb3 i \xc3\xa9s en aquest moment quan es decideix incorporar-hi l\'\xc3\xbaltim cos de la torre. _NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, al segle XIX, durant la Primera Guerra Carlina (1833-1840), es va fortificar la poblaci\xc3\xb3 per poder resistir els atacs de les forces carlines, que intentaven expandir-se cap al sud des de la zona nord de Castell\xc3\xb3. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que, quan el 1837 les tropes del general Ora\xc3\xa1 ocupen X\xc3\xa8rica, es decideix fortificar la torre mud\xc3\xa8jar i s\'hi construeix un fort\xc3\xad per poder ubicar l\'artilleria. La construcci\xc3\xb3 es va dur a terme seguint els dissenys imperants en l\'\xc3\xa8poca (l\'estil italianitzant, de planta pentagonal i refor\xc3\xa7at per grans i robustes torrasses troncoc\xc3\xb2niques en cadascuna de les cantonades). L\'elecci\xc3\xb3 de la torre es justifica per dos motius: l\'elevada altura que tenia, que la feia id\xc3\xb2nia per a la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de l\'artilleria; i l\'altre, l\'exist\xc3\xa8ncia en la mateixa zona d\'una antiga alcassaba \xc3\xa0rab, de planta octogonal, que es va usar com a materials per al nou fort\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa torre de les campanes consta de tres cossos octogonals, que presenten diferent per\xc3\xadmetre. _NEWLINE_El primer cos \xc3\xa9s octogonal pur (amb una mesura de 5,1 metres de costat), ja que no presenta ni estreps ni ornamentacions (fabricat amb espessos murs de ma\xc3\xa7oneria i arrebossats amb morter, amb 3 metres 10 cent\xc3\xadmetres de gruix), es pensa que \xc3\xa9s d\'origen rom\xc3\xa0 i es coneix documentalment des de l\'any 713 com a "Torre de l\'Alc\xc3\xbadia". _NEWLINE_A l\'interior t\xc3\xa9 quatre altures, amb quatre estances (alterades amb el transcurs del temps en adaptar-ne la seva funcionalitat concreta), distribu\xc3\xafdes dues a la planta superior i dues a la inferior, i una escala de cargol (a la part oberta en el gruix del mur), que \xc3\xa9s accessible des de tres de les quatre altures. El quart nivell, que \xc3\xa9s l\'inferior, t\xc3\xa9 una escala d\'acc\xc3\xa9s que li \xc3\xa9s pr\xc3\xb2pia i que el comunica directament amb el primer nivell. L\'\xc3\xbaltima de les estances era, en temps medievals, la Capella de Sant Llu\xc3\xads. _NEWLINE_ _NEWLINE_Sobre la plataforma aterrada de l\'antiga Torre de l\'Alc\xc3\xbadia, es va construir el seg\xc3\xbcent cos de la torre, que seria la torre del Campanar, que malgrat ser tamb\xc3\xa9 de planta octogonal, \xc3\xa9s decreixent, i d\xc3\xb3na lloc a zones terrassades amb ampit, que presenta una rematada en els angles amb boles de pedra. Poden distingir-s\'hi dos cossos principals i la c\xc3\xbapula, que, al seu torn, est\xc3\xa0 rematada amb llanterna amb llum pr\xc3\xb2pia. _NEWLINE_Aquest segon cos \xc3\xa9s el que cont\xc3\xa9 les campanes, les quals se situen en unes obertures en arcs de mig punt. Al seu torn, el cos est\xc3\xa0 subdividit en dos, de manera que, a la part inferior, es troba el mecanisme d\'un antic rellotge que, exteriorment, presenta decoraci\xc3\xb3 amb dibuixos geom\xc3\xa8trics en rombes. Per la seva banda, la llanterna superior est\xc3\xa0 menys decorada que la part central i t\xc3\xa9 com a rematada una c\xc3\xbapula que cobreix de teula \xc3\xa0rab vidriada. _NEWLINE_Destaca la decoraci\xc3\xb3 externa mud\xc3\xa8jar d\'aquest cos, realitzada en ma\xc3\xb3 vist, pertanyent a l\'\xc3\xa8poca de desenvolupament de l\'art mud\xc3\xa8jar-plateresc, amb una clara ascend\xc3\xa8ncia aragonesa. Tamb\xc3\xa9 porten decoraci\xc3\xb3 de ma\xc3\xb3 les pilastres que corresponen als angles i que tenen cert car\xc3\xa0cter d\'estreps. S\'observa finalment un altre ampit amb arquets amb finestra coronella i rematats amb boles de pedra en els pilars, que d\xc3\xb3na pas al cos superior, que \xc3\xa9s la gran llanterna, d\'arcs de mig punt, rematada amb c\xc3\xbapula semiesf\xc3\xa8rica coberta amb teula vidriada verda i llanterna amb llum pr\xc3\xb2pia, tot aix\xc3\xb2 datat al segle XVII.'