b'\n_START_ARTICLE_\nFlama del Canig\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nL\'origen\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1955, Francesc Pujada, vilat\xc3\xa0 d\'Arles de Tec (Vallespir, Catalunya Nord), portat pel seu entusiasme pel mass\xc3\xads del Canig\xc3\xb3 i inspirat pel poema \xc3\xa8pic de Jacint Verdaguer (Canig\xc3\xb3, 1886) va tenir la iniciativa, juntament amb Esteve Albert i Josep Deloncle, d\'encendre els focs de la Nit de Sant Joan al cim d\'aquesta muntanya i, des d\'all\xc3\xa0, repartir la flama per totes les contrades dels Pa\xc3\xafsos Catalans. S\'iniciava aix\xc3\xad la tradici\xc3\xb3 de la Flama del Canig\xc3\xb3, que entroncava amb la celebraci\xc3\xb3 mil\xc2\xb7len\xc3\xa0ria del solstici d\'estiu vinculada al foc i al seu significat col\xc2\xb7lectiu._NEWLINE_El nou costum va prendre for\xc3\xa7a en poc temps, de tal forma que, segons \xc3\x92mnium Cultural, avui \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament impossible trobar una sola foguera a Catalunya Nord que no sigui encesa amb la Flama del Canig\xc3\xb3. L\'any 1966 el foc va creuar per primera vegada la frontera entre els estats franc\xc3\xa8s i espanyol i va arribar a Vic. Malgrat la dictadura franquista, la tradici\xc3\xb3 es va escampar pel Principat de Catalunya, sovint en la clandestinitat, com a s\xc3\xadmbol de la perviv\xc3\xa8ncia de la cultura catalana. A poc a poc la xarxa es va anar estenent, i el foc que baixa del Canig\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va arribar al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0._NEWLINE_Actualment hi ha desenes d\'entitats que celebren la festa repartint arreu la flama que s\'enc\xc3\xa9n al bell cim del Canig\xc3\xb3 i que es_NEWLINE_conserva en el Castellet de Perpiny\xc3\xa0. Barcelona rep la flama a la pla\xc3\xa7a de Sant Jaume amb la cobla, l\'\xc3\xa0liga i els gegants de la ciutat, i des d\'all\xc3\xa0 es duu fins als barris. A les Terres de l\'Ebre i al Priorat, cada any \xc3\xa9s un poble diferent qui l\xe2\x80\x99acull, i s\xe2\x80\x99hi aplega gent de les comarques ve\xc3\xafnes, que hi va en caravana de cotxes, amb l\xe2\x80\x99hereu i la pubilla de la festa major de cada localitat. Alacant ha conservat ben viva la tradici\xc3\xb3 dels focs de Sant Joan al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0. Altres ciutats, tamb\xc3\xa9 tenen la seva tradici\xc3\xb3 com la de Tarragona al Serrallo.\n_START_SECTION_\nRitual\n_START_PARAGRAPH_\nCada 22 de juny, un grup d\'excursionistes del Cercle de Joves de Perpiny\xc3\xa0 agafa el foc que des de 1965 resta enc\xc3\xa8s a la cuina del Museu de la Casa Pairal, al Castellet de Perpiny\xc3\xa0, i pugen al cim del Canig\xc3\xb3, de 2.784 metres, on encenen una nova foguera, despr\xc3\xa9s de la lectura d\'un manifest. A trenc d\'alba del 23 de juny, inicien el descens amb la Flama renovada. Juntament amb el grup d\'excursionistes del "Cercle Jove" moltes altres persones es reuneixen al cim per agafar la flama i iniciar aix\xc3\xad el recorregut cap a diferents punts dels Pa\xc3\xafsos Catalans fent relleus a peu, en bicicleta, en cotxe i fins i tot en lla\xc3\xbct (a l\'Ebre) per fer possible que la Flama s\'escampi per pobles i ciutats i arribi a temps d\'encendre les fogueres de la nit de Sant Joan. _NEWLINE_Cada any, la Flama del Canig\xc3\xb3 \xc3\xa9s rebuda pel Parlament de Catalunya en un acte institucional, aix\xc3\xad com per ajuntaments, consells comarcals i entitats culturals, socials i esportives de m\xc3\xa9s de 350 municipis dels Pa\xc3\xafsos Catalans. D\'aquesta manera, i gr\xc3\xa0cies a centenars de voluntaris, el foc que ve de la muntanya il\xc2\xb7lumina les revetlles populars que es fan al voltant del foc. Es calcula que aquella nit s\'encenen unes 3.000 fogueres amb el foc que prov\xc3\xa9 del cim del Canig\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nAplec del Canig\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPerqu\xc3\xa8 aquest ritual sigui possible, el cap de setmana abans de Sant Joan centenars de persones vingudes d\'arreu dels Pa\xc3\xafsos Catalans i, especialment, de la Catalunya Nord, es troben al refugi de Cortalets, a la vall de Cad\xc3\xad, al peu del Canig\xc3\xb3. Hi arriben dissabte a la nit i s\'allotgen al refugi o b\xc3\xa9 acampen amb tendes pels voltants. L\'endem\xc3\xa0 al mat\xc3\xad acompleixen el primer ritual dels Focs de Sant Joan: pujar al cim del Canig\xc3\xb3 i deixar-hi els petits feixos de llenya que cadasc\xc3\xba ha portat de la seva ciutat, vila, poble o hort. Les branques i teies estan lligades amb una cinta que porta el nom de l\'indret d\'on provenen i algunes duen dibuixos i escrits amb desitjos per cremar a la foguera de Sant Joan. Tots aquests feixos de llenya es deixen apilats al voltant la creu de ferro que hi ha al cim de la muntanya fins a la nit en qu\xc3\xa8 s\'enc\xc3\xa9n la foguera.\n_START_SECTION_\nRutes i centres de repartiment de la Flama\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'edici\xc3\xb3 del 2010 la Flama va baixar del Canig\xc3\xb3 i des del Coll d\'Ares es va distribuir a m\xc3\xa9s de 350 municipis a trav\xc3\xa9s d\'una vintena de rutes diferents.'