b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Rosenberg\n_START_SECTION_\nCarrera inicial\n_START_PARAGRAPH_\nRosenberg va n\xc3\xa9ixer en una fam\xc3\xadlia d\'alemanys del B\xc3\xa0ltic. El seu pare era un comerciant de Let\xc3\xb2nia, mentre que la seva mare era de Reval (avui Tallinn, a Est\xc3\xb2nia, llavors part de l\'Imperi Rus). Va estudiar arquitectura a l\'Institut Polit\xc3\xa8cnic de Riga i enginyeria a la universitat de Moscou, completant els seus estudis el 1917. Curiosament, alguns dels edificis que disseny\xc3\xa0 encara s\'alcen al centre de Tallinn. Durant la Revoluci\xc3\xb3 Russa Rosenberg don\xc3\xa0 suport als contra-revolucionaris, per la qual cosa emigr\xc3\xa0 a Alemanya el 1918 juntament amb Max Scheubner-Richter, que era una mena de mentor de Rosenberg i de la seva mateixa ideologia. Arrib\xc3\xa0 a Munic i col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 al peri\xc3\xb2dic de Dietrich Eckart, V\xc3\xb6lkischer Beobachter (L\'Observador del Poble). En aquesta \xc3\xa8poca es torna antisemita (influenciat pel llibre The Foundations of the Nineteenth Century, de Houston Stewart Chamberlain) i anti-bolxevic, com a resultat de l\'exili de la seva fam\xc3\xadlia._NEWLINE_Rosenberg va ser un dels primers membres del Partit dels Treballadors Alemanys (DAP) (posteriorment el Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys, m\xc3\xa9s conegut amb l\'acr\xc3\xb2niml NSDAP o Partit Nazi), afiliant-s\'hi el gener de 1919 (Hitler no s\'hi afiliaria fins a l\'octubre de 1919). Rosenberg tamb\xc3\xa9 va ser membre de la Societat Thule, tamb\xc3\xa9 amb Eckart. Rosenberg esdevingu\xc3\xa9 editor del V\xc3\xb6lkischer Beobachter, el diari del Partit Nazi, el 1921._NEWLINE_El 1923, despr\xc3\xa9s del Putsch de Munic i el subseq\xc3\xbcent empresonament de Hitler, aquest nomen\xc3\xa0 a Rosenberg com a l\xc3\xadder del Partit Nazi, posici\xc3\xb3 que mantingu\xc3\xa9 fins a l\'excarceraci\xc3\xb3 de Hitler. Hitler despr\xc3\xa9s remarc\xc3\xa0 en privat que havia escollit a Rosenberg per motius estrat\xc3\xa8gics, basant-se en la seva personalitat feble i la seva manca d\'auto-motivaci\xc3\xb3, at\xc3\xa8s que Hitler no volia que el l\xc3\xadder temporal dels nazis fos alg\xc3\xba popular o afamat de poder, sin\xc3\xb3 alg\xc3\xba que ced\xc3\xads sense problemes el lideratge del partit despr\xc3\xa9s que fos alliberat._NEWLINE_El 1929 fund\xc3\xa0 la Lliga Militant per a la Cultura Alemanya. Posteriorment form\xc3\xa0 l\'Institut per a l\'Estudi de la Q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 Jueva, dedicat a identificar i a atacar la influ\xc3\xa8ncia jueva en la cultura alemanya i a l\'estudi del judaisme des d\'una perspectiva anti-sem\xc3\xadtica. Va ser nomenat Diputat del Reichstag el 1930 i public\xc3\xa0 el seu llibre sobre teoria racial El Mite del Segle Vint (Der Mythus des 20. Jahrhunderts), que d\xc3\xb3na les claus sobre la ideologia nacional socialista en punts com la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 jueva. Si b\xc3\xa9 se n\'havien venut m\xc3\xa9s d\'un mili\xc3\xb3 d\'exemplars el 1945, la seva influ\xc3\xa8ncia sobre el nazisme \xc3\xa9s dubtosa, tot i que era un llibre venerat pel nazisme, hom afirma que pocs van llegir m\xc3\xa9s del primer cap\xc3\xadtol, i els que ho van fer el trobaren poc comprensible. El propi Hitler deia que era incomprensible i en desaprovava el to pseudoreligi\xc3\xb3s._NEWLINE_M\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia va tenir l\'actitud de Rosenberg cap al bolxevisme sovi\xc3\xa8tic, at\xc3\xa8s que va persuadir a Hitler sobre els perills del comunisme i de la suposada fragilitat de l\'estructura pol\xc3\xadtica sovi\xc3\xa8tica._NEWLINE_Va ser nomenat l\xc3\xadder de l\'oficina de pol\xc3\xadtica exterior del Partit Nazi el 1933, per\xc3\xb2 no va fer gaire cosa (des d\'aquest c\xc3\xa0rrec es va apropiar de les obres d\'art pertanyents a museus i col\xc2\xb7leccions privades de jueus.). El seu viatge a Gran Bretanya aquell any va ser dissenyat per enfortir els lligams entre l\'Imperi Brit\xc3\xa0nic i el nou r\xc3\xa8gim per\xc3\xb2 va ser un complet frac\xc3\xa0s: quan Rosenberg diposit\xc3\xa0 una corona amb una esv\xc3\xa0stica a la tomba del soldat desconegut, un veter\xc3\xa0 de la I Guerra Mundial la llen\xc3\xa7\xc3\xa0 al T\xc3\xa0mesi. Al gener de 1934 va ser substitu\xc3\xaft per Hitler perqu\xc3\xa8 es responsabilitz\xc3\xa9s de l\'educaci\xc3\xb3 espiritual i filos\xc3\xb2fica del Partit i de les seves organitzacions.\n_START_SECTION_\nTeories Racials\n_START_PARAGRAPH_\nRosenberg tamb\xc3\xa9 era el te\xc3\xb2ric principal de les teories racials nazis per tal de construir un model racial que justifiqu\xc3\xa9s les pol\xc3\xadtiques hitlerianes. Rosenberg constru\xc3\xad el seu corpus basant-se en els treballs d\'Arthur de Gobineau, Houston Stewart Chamberlain i Madison Grant, aix\xc3\xad com en les creencies de Hitler. Rosenberg no tenia coneixements d\'antropologia ni els recursos cient\xc3\xadfics de qu\xc3\xa8 Grant i els altres disposaven. Rosenberg considerava que els negres, jueus i altres pobles sem\xc3\xadtics estaven als peus de la pir\xc3\xa0mide. Al capdamunt estaven els blancs, la ra\xc3\xa7a \xc3\xa0ria. Rosenberg promogu\xc3\xa9 la Teoria N\xc3\xb2rdica, que considerava als pobles de ra\xc3\xa7a n\xc3\xb2rdica com l\'origen racial dels pobles aris. Aquesta "ra\xc3\xa7a" es trobava m\xc3\xa9s conservada entre els escandinaus, els estonians, les nacions b\xc3\xa0ltiques, els alemanys del nord, els holandesos i els anglosaxons. Rosenberg reorganitz\xc3\xa0 la pol\xc3\xadtica racial nacionalsocialista durant anys, per\xc3\xb2 sempre consist\xc3\xad en l\'exaltaci\xc3\xb3 nordico-\xc3\xa0ria, el nacionalisme alemany extrem i un dur antisemitisme. Rosenberg tamb\xc3\xa9 era un dur cr\xc3\xadtic de l\'homosexualitat, tant masculina com femenina, essent notable el seu pamflet Der Sumpf (El Pant\xc3\xa0), veient l\'homosexualitat (particularment el lesbianisme) com un obstacle a l\'expansi\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 n\xc3\xb2rdica. L\'actitud de Rosenberg cap als eslaus de l\'Europa Oriental \xc3\xa9s m\xc3\xa9s incerta. Molts nazis, incloent-hi a Hitler mateix, consideraven als eslaus com a una ra\xc3\xa7a inferior a la qual calia subjugar, per\xc3\xb2 Rosenberg suggeria que tamb\xc3\xa9 eren aris.\n_START_SECTION_\nTeories Religioses\n_START_PARAGRAPH_\nRosenberg advocava per a una nova "religi\xc3\xb3 de la sang", basada en els suposats impulsos innats de l\'\xc3\xa0nima n\xc3\xb2rdica per defensar el seu car\xc3\xa0cter noble contra la degeneraci\xc3\xb3 racial i cultural. Creia que aix\xc3\xb2 havia estat personificat en les primeres religions paganes indoeuropees (celtes, germ\xc3\xa0niques, b\xc3\xa0ltiques, romana), Zoroastre i l\'Hinduisme V\xc3\xa8dic. A difer\xc3\xa8ncia de Himmler, no li interessava gaire el budisme. Seguint les idees de Chamberlain, condemnava all\xc3\xb2 que anomenava "el cristianisme negatiu", les creences ortodoxes de les esgl\xc3\xa9sies protestant i cat\xc3\xb2lica, argumentant all\xc3\xb2 que ell anomenava un "cristianisme positiu" basat en l\'afirmaci\xc3\xb3 de Chamberlain de que Jes\xc3\xbas era membre d\'un enclavament n\xc3\xb2rdic resident a l\'antiga Galilea que va lluitar contra el judaisme. Per a Rosenberg, la doctrina religiosa no era importat, el que importava era que les creences servissin als interessos de la ra\xc3\xa7a n\xc3\xb2rdica, connectant l\'individu amb la seva naturalesa racial.\n_START_SECTION_\nVida familiar\n_START_PARAGRAPH_\nRosenberg es va casar dos cops. La primera esposa, Hilda Leesmann, era \xc3\xa8tnicament estoniana; es van divorciar el 1923 despr\xc3\xa9s de 8 anys de matrimoni. Es va casar per segon cop el 1925 amb Hedwig Kramer, i el matrimoni va durar fins a la mort. Va tenir dos fills, un fill que mor\xc3\xad en la seva inf\xc3\xa0ncia i una filla, Irene, nascuda el 1930, i que posteriorment va refusar el contacte amb qualsevol que cerqu\xc3\xa9s informaci\xc3\xb3 sobre el seu pare.'