b'\n_START_ARTICLE_\nBerl\xc3\xadn Express\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nAlemanya, 1945. El Dr. Heinrich Bernhardt, expert en relacions internacionals, pacifista reconegut, dirigeix una comissi\xc3\xb3 d\'investigaci\xc3\xb3 encarregada de la unificaci\xc3\xb3 d\'Alemanya. Membres de la dita comissi\xc3\xb3, un americ\xc3\xa0, un angl\xc3\xa8s, un franc\xc3\xa8s, una misteriosa dona que parla diferents idiomes, un parell d\'alemanys, ... viatgen de Par\xc3\xads a Berl\xc3\xadn, via Frankfurt. Per\xc3\xb2 el Dr. Bernhardt, despr\xc3\xa9s d\'haver escapat de poc a un atemptat contra la seva persona, \xc3\xa9s llavors segrestat al mig de la ciutat de Frankfurt per una misteriosa organitzaci\xc3\xb3 nazi. Els membres que l\'acompanyen a la seva missi\xc3\xb3 es posen a la seva recerca en una ciutat delmada per la guerra. Al final d\'un suspens panteixant, els criminals s\xc3\xb3n detinguts. Un dels membres de la comissi\xc3\xb3 \xc3\xa9s igualment desemmascarat com agent doble: intentant fugir, \xc3\xa9s abatut...\n_START_SECTION_\nAl voltant de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula\n_START_PARAGRAPH_\nBerl\xc3\xadn Express  constitueix, a l\'obra de Jacques Tourneur, cineasta de l\'"informulat" i de la raresa, una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula at\xc3\xadpica. Dirigida a l\xe2\x80\x99Alemanya de postguerra, es "pregunta sobre la capacitat d\'Europa per reconstruir-se i a superar les seves divisions internes" (Serg\xc3\xa9 Bromberg). T\xc3\xadpic d\'un esperit d\'abans la guerra freda, el missatge de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es defineix tenyit d\'esperan\xc3\xa7a fins i tot si, entre les parts concernides, la desconfian\xc3\xa7a persisteix. Berl\xc3\xadn Express  pot doncs ser vist com un documental molt v\xc3\xadvid sobre la Hist\xc3\xb2ria, amb aquestes ciutats alemanyes fantasmag\xc3\xb2riques, aniquilades pels bombardeigs de la guerra i subjectes a dr\xc3\xa0stiques pen\xc3\xbaries. Per\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 es pot apreciar com una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula d\'espionatge cl\xc3\xa0ssic, amb l\'atmosfera sordament opriment i ritme perfectament portat. Aqu\xc3\xad Jacques Tourneur no abandona, en res, el fonament de l\'especificitat del seu cinema: aquesta fascinaci\xc3\xb3 pel vessant crepuscular de l\'exist\xc3\xa8ncia on es mouen personatges de motivacions opaques. Anteriorment realitzador de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules com La dona pantera (1942), Passejant amb un zombie (1943), L\'home lleopard (1943) i Retorn al passat (1947), Jacques Tourneur \xc3\xa9s, segons Serg\xc3\xa9 Bromberg, en la "cimera del seu art".'