b"\n_START_ARTICLE_\nBatalla de Cambrils\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nLa primavera del 1640, Francesc de Tamarit fou empresonat acusat de no facilitar les lleves i els allotjaments. Camperols revoltats van entrar a Barcelona el 22 de maig i el posaren en llibertat. El 7 de juny del mateix any, en el Corpus de Sang, grups de segadors entren de nou a la ciutat i fou assassinat el virrei de Catalunya Dalmau III de Queralt. _NEWLINE_El setembre, l'ex\xc3\xa8rcit de Felip IV va ocupar Tortosa amb l'alian\xc3\xa7a senyorial catalana i del bisbe de la ciutat, que, com la totalitat dels bisbes que ocupaven les seus catalanes, era pol\xc3\xadticament reialista. Les tropes surten en direcci\xc3\xb3 a Barcelona el 8 de desembre, rebent una gran resist\xc3\xa8ncia a el Perell\xc3\xb3 i al castell del Coll de Balaguer, a prop de l'Hospitalet de l'Infant.\n_START_SECTION_\nLa batalla\n_START_PARAGRAPH_\nL'ex\xc3\xa8rcit filipista assetja Cambrils durant dos dies, i els catalans, comandats pel bar\xc3\xb3 de Rocafort, Antoni d'Armengol, el sergent de la pla\xc3\xa7a Carles Bertrol\xc3\xa0 i de Calders i el governador del Camp de Tarragona, Jacint Vilosa, resisteixen com poden sense artilleria i miren d'emboscar els assaltants als afores de la vila, atrapant la cavalleria espanyola d'\xc3\x81lvaro Su\xc3\xa1rez de Qui\xc3\xb1ones. No obstant la cavalleria castellana descobr\xc3\xad l'estratagema, envolt\xc3\xa0 i dispers\xc3\xa0 les tropes catalanes. La cavalleria castellana form\xc3\xa0 en el seu flanc dret amb les companyies de Rodrigo de Herrera (Comissari General), del Conde-Duque (Cuirasses), d'Antonio Venegas i C\xc3\xb3rdoba, de Gabriel de la Puebla; al centre amb les de Pedro Xirinos, Rodrigo Tenorio i la de Thomas Beamonts i a l'esquerra les del Marqu\xc3\xa8s de la Conquista, Juan de Gues (Cavallers de Cant\xc3\xa0bria) i la de Pedro Lis\xc3\xb3n. Aquestes companyies foren recolzades per les d'arcabussers a cavall de Juan Bautista de Oto, Francisco de Saude i Gregorio Mercado, a part de la companyia de Juan Mu\xc3\xb1oz del Peral. Els castellans tingueren escassament algun cavaller nafrat._NEWLINE_Aquesta cavalleria formava part principalment del Batall\xc3\xb3 de les ordres que es componia de 21 companyies (3 d'arcabussers) i uns 1.200 genets._NEWLINE_Davant de la muralla s'hi va produir una topada amb la gent que entrava i sortia. Segons el cronista de la campanya, Francisco de Melo, hi van morir quatre-cents catalans, per\xc3\xb2 els castellans hi responen bombardejant la vila. La resist\xc3\xa8ncia s'allarga cinc dies dins la ciutat, fins que els catalans es rendeixen i pacten la capitulaci\xc3\xb3 per a l'endem\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nQuan part dels ven\xc3\xa7uts surten desarmats per una de les portes de la muralla s\xc3\xb3n morts pels atacants, en una espantosa matan\xc3\xa7a que deixa prop de set-cents cad\xc3\xa0vers per terra. Val a dir que els hisp\xc3\xa0nics havien anat cridant per sortir els milicians de les poblacions que no els hi havien jurat obedi\xc3\xa8ncia. La responsabilitat del Marqu\xc3\xa8s de Torrecusso, que va demostrar durant el conflicte reiteradament ser un psic\xc3\xb3pata, organitzant la sortida dels presoners i va ordenar a la cavalleria que es llenc\xc3\xa9s sobre ells cridant \xc2\xa1Cierra! \xc3\xa9s fora de tot dubte. Els supervivents que van quedar, van tenir la sort que la soldadesca hisp\xc3\xa1nica es va afartar de matar persones indefenses. Aquests pocs, serien enviats a galeres o empresonats a Constant\xc3\xad._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, els tres caps militars de la pla\xc3\xa7a (Antoni d'Armengol, Jacint Vilosa i Carles Bertrol\xc3\xa0 i de Cald\xc3\xa9s), aix\xc3\xad com el batlle i els jurats (regidors) de la vila s\xc3\xb3n jutjats sumar\xc3\xadssimament (no cal dir que sense cap possibilitat de garantia processal ni de defensa) i aquella mateixa nit s\xc3\xb3n morts al garrot vil incomplint la promesa de respectar-los-hi la vida. L'endem\xc3\xa0 pel mat\xc3\xad es troben les persones de renom i les autoritats penjades al llarg de tot el per\xc3\xadmetre de la muralla. La ciutat \xc3\xa9s repartida entre les tropes i saquejada i s'enderroca una part de les muralles._NEWLINE_Per justificar els fets, els hisp\xc3\xa0nics s'inventarien la historia de la disputa d'una capa entre un catal\xc3\xa0 i un soldat de cavalleria. \xc3\x89s clar que un Melo empresonat a Portugal, aliada de Catalunya el 1645, no pod\xc3\xada recon\xc3\xa8ixer haver participat en uns fets tant luctuosos. Significativament aquests no s'esmenten el Diario de las Guerras de Catalu\xc3\xb1a en 1640, 1641 y 1642. Aqu\xc3\xad, l'autor, soldat hisp\xc3\xa0nic que va ser testimoni directe dels fets, t\xc3\xa9 el cinisme de justificar la matan\xc3\xa7a per una intervenci\xc3\xb3 divina...  _NEWLINE_L'ex\xc3\xa8rcit continua avan\xc3\xa7ant en direcci\xc3\xb3 a Barcelona i el 24 de desembre s'ocupa Tarragona, on ja havien arribat els primers refor\xc3\xa7os francesos (Regiments d'infanteria d'Espenan i Enguien i de cavalleria de Boissac, la pres\xc3\xa8ncia del regiment de cavalleria de Saint-Simon \xc3\xa9s molt probable tamb\xc3\xa9) i catalans (Ter\xc3\xa7 de Santa Eul\xc3\xa0lia del Conseller tercer Pere Joan Rossell i 2 companyies de cavalleria) gr\xc3\xa0cies al temps que van donar els resistents de Cambrils._NEWLINE_Els fets de Cambrils varen abocar a les autoritats catalanes als bra\xc3\xa7os de Fran\xc3\xa7a doncs en dedu\xc3\xafren que no podien esperar cap conc\xc3\xb2rdia amb la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica. Cambrils, com Haarlem el 1572 ens deixen veure com tractaven les revoltes els comandaments hisp\xc3\xa0nics. No hi ha pietat pel ven\xc3\xa7ut. Nom\xc3\xa9s amb el jurament de les Constitucions que f\xc3\xa9u a Lleida Felip IV i la promesa d'un perd\xc3\xb3 general l'any 1644, l'opini\xc3\xb3 dels catalans comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a canviar. Malgrat tot el 1649 el fet encara apartava a nombrosos dirigents catalans de qualsevol pensament de pacte amb Espanya."