b'\n_START_ARTICLE_\nTest de Turing\n_START_PARAGRAPH_\nEl test de Turing va ser proposat el 1950 pel matem\xc3\xa0tic Alan Turing per discernir si una m\xc3\xa0quina mostra o no un comportament intel\xc2\xb7ligent. Es va publicar en l\'article Computing machinery and intelligence (Mind, vol. 59, n\xc3\xbam. 236, p. 433-460)._NEWLINE_Encara que l\'article original el presenta una mica diferent, avui en dia el test de Turing b\xc3\xa0sicament es realitza seguint el procediment explicat a continuaci\xc3\xb3. Una persona, l\'avaluadora, fa preguntes a dos subjectes: una computadora dissenyada per generar respostes an\xc3\xa0logues a les dels humans i una altra persona. L\'avaluadora no pot accedir directament als subjectes, sin\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s d\'una interf\xc3\xadcie interm\xc3\xa8dia. Si despr\xc3\xa9s d\'analitzar la conversa, l\'avaluadora no pot distingir la persona de la m\xc3\xa0quina o considera que la m\xc3\xa0quina \xc3\xa9s una persona, la m\xc3\xa0quina superaria el test de Turing i es consideraria intel\xc2\xb7ligent._NEWLINE_Des del punt de vista filos\xc3\xb2fic, John Searle va plantejar una de les principals cr\xc3\xadtiques al test de Turing, coneguda com el test de l\'habitaci\xc3\xb3 xinesa. No obstant, generalment aquestes cr\xc3\xadtiques no s\'accepten._NEWLINE_La major cr\xc3\xadtica sobre el test de Turing no \xc3\xa9s conceptual, sin\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica. Actualment, \xc3\xa9s un test que no s\'utilitza en el camp de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia artificial. D\'una banda, aquesta \xc3\xa0rea de recerca encara est\xc3\xa0 lluny de generar sistemes que puguen actuar com a persones en el sentit general. A m\xc3\xa9s, la implementaci\xc3\xb3 del test \xc3\xa9s complexa. _NEWLINE_Existeixen concursos basats en el test de Turing, com el premi Loebner., M\xc3\xa9s aviat s\xc3\xb3n un espectacle, poc acceptat pels cient\xc3\xadfics. Hi ha altres tests per a diferenciar persones de robots a la web, anomenats captchas, que es basen en les limitacions actuals de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia artificial.\n_START_SECTION_\nL\'habitaci\xc3\xb3 xinesa\n_START_PARAGRAPH_\nArticle principal: Habitaci\xc3\xb3 xinesa_NEWLINE_Es tracta d\'una prova semblant, proposada per John Searle i popularitzada per Roger Penrose: la "sala xinesa", per argumentar que la m\xc3\xa0quina no ha superat la prova de Turing. En ess\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s igual en la forma, per\xc3\xb2 es realitza amb persones tancades en una habitaci\xc3\xb3 i requereix que aquestes no coneguin l\'idioma en qu\xc3\xa8 es realitza la conversa. Per a aix\xc3\xb2 s\'utilitza un diccionari que permet confeccionar una resposta a una pregunta donada, sense entendre els s\xc3\xadmbols. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, s\'argumenta que per molt que una persona sigui capa\xc3\xa7 d\'enviar una cadena de s\xc3\xadmbols en xin\xc3\xa8s relacionada amb una altra cadena rebuda, no significa que s\xc3\xa0piga xin\xc3\xa8s, sin\xc3\xb3 que sap aplicar un conjunt de regles que li indiquen el que ha d\'enviar. En el proc\xc3\xa9s falta la sem\xc3\xa0ntica. Per aix\xc3\xb2, \xc3\xa9s molt q\xc3\xbcestionada com intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia artificial, ja que equipar\xc3\xa0 una m\xc3\xa0quina pensant amb una que sembla que pensa. Ray Kurzweil prediu que l\'ordinador passar\xc3\xa0 la prova de Turing cap al 2029, basat en el concepte de singularitat tecnol\xc3\xb2gica.\n_START_SECTION_\nAplicacions\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les aplicacions de la prova de Turing \xc3\xa9s el control de spam. At\xc3\xa8s el gran volum de correus electr\xc3\xb2nics enviats,  en general l\'spam \xc3\xa9s enviat autom\xc3\xa0ticament per una m\xc3\xa0quina. Aix\xc3\xad la prova de Turing es pot utilitzar per distingir si el correu electr\xc3\xb2nic era enviat per una persona o per una m\xc3\xa0quina (per exemple, per la prova Captcha).\n_START_SECTION_\nVersions de la prova de Turing\n_START_PARAGRAPH_\nSaul\xc2\xa0Traigner\xc2\xa0argumenta que hi ha almenys 3 versions prim\xc3\xa0ries de la prova de\xc2\xa0Turing, proposades en "Computing\xc2\xa0Machinery\xc2\xa0and\xc2\xa0Intelligence", i una altra que descriu com "la interpretaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0ndard"._NEWLINE_Hi ha controv\xc3\xa8rsia sobre si Turing va descriure aquesta "interpretaci\xc3\xb3\xc2\xa0est\xc3\xa0ndard" o si es basa en la mala interpretaci\xc3\xb3 del text. Per\xc3\xb2 aquestes tres versions no es classifiquen com equivalents i els seus punts forts i febles s\xc3\xb3n diferents._NEWLINE_Huma\xc2\xa0Shah\xc2\xa0senyala que\xc2\xa0el mateix\xc2\xa0Turing\xc2\xa0estava consternat amb la possibilitat\xc2\xa0que\xc2\xa0una m\xc3\xa0quina\xc2\xa0pogu\xc3\xa9s\xc2\xa0pensar, i estava proporcionant un m\xc3\xa8tode simple per distingir-ho, a trav\xc3\xa9s de sessions de pregunta-resposta entre una persona i una m\xc3\xa0quina.\xc2\xa0Shah\xc2\xa0argumenta que existeix un joc d\'imitaci\xc3\xb3 que\xc2\xa0Turing\xc2\xa0potser va posar en pr\xc3\xa0ctica de dues maneres diferents: a) una prova\xc2\xa0d\'un a un\xc2\xa0entre l\'interrogador i la m\xc3\xa0quina, o\xc2\xa0b) una comparaci\xc3\xb3 simult\xc3\xa0nia entre una persona i una m\xc3\xa0quina, interrogats paral\xc2\xb7lelament per un mateix interrogador., ja que\xc2\xa0la prova de\xc2\xa0Turing\xc2\xa0avalua\xc2\xa0la indistingibilitat en la seva capacitat de funcionament, la versi\xc3\xb3 verbal naturalment generalitza tota la capacitat humana, verbal i no verbal (rob\xc3\xb2tica).\n_START_SECTION_\nJoc de la imitaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl joc original descrit per\xc2\xa0Turing\xc2\xa0proposava un joc de festa que involucrava tres jugadors. El jugador A \xc3\xa9s un home, el jugador B \xc3\xa9s una dona i el jugador C (qui t\xc3\xa9 el rol d\'interrogador) \xc3\xa9s de qualsevol sexe. Al joc, el jugador C no t\xc3\xa9 contacte visual amb cap dels altres jugadors i es pot comunicar amb ells mitjan\xc3\xa7ant notes escrites. A l\'hora de fer preguntes als jugadors, el jugador C intenta determinar quin dels dos \xc3\xa9s l\'home i quin la dona. El jugador A intentar\xc3\xa0 enganyar a l\'interrogador fent-li escollir err\xc3\xb2niament mentre que el jugador B ajudar\xc3\xa0 a l\'interrogador a escollir al jugador correcte._NEWLINE_Sterret es refereix a aquest joc com "La Prova del Joc Original De La Imitaci\xc3\xb3". Turing\xc2\xa0va proposar que el rol del jugador\xc2\xa0A el\xc2\xa0tingu\xc3\xa9s una computadora\xc2\xa0perqu\xc3\xa8\xc2\xa0aquesta hagu\xc3\xa9s de pretendre ser dona i tract\xc3\xa9s de guiar a l\'interrogador a la resposta incorrecta. L\'\xc3\xa8xit de la computadora es determinaria\xc2\xa0comparant el resultat del joc quan el jugador A\xc2\xa0\xc3\xa9s\xc2\xa0la computadora  amb el resultat del joc quan el jugador A \xc3\xa9s un home.\xc2\xa0Turing\xc2\xa0afirm\xc3\xa0 que si la computadora era capa\xc3\xa7 d\'enganyar a l\'interrogador tan freq\xc3\xbcentment com quan el joc \xc3\xa9s plantejat per a un home i una dona, es podr\xc3\xa0 argumentar que la computadora \xc3\xa9s intel\xc2\xb7ligent._NEWLINE_La segona versi\xc3\xb3\xc2\xa0aparegu\xc3\xa9\xc2\xa0posteriorment al text de 1950 de\xc2\xa0Turing. Similar a l\'anterior, el paper del jugador A seria realitzat per una computadora.\xc2\xa0No obstant aix\xc3\xb2, el paper del jugador B seria realitzat per un home i no una dona._NEWLINE_En aquesta versi\xc3\xb3 ambd\xc3\xb3s\xc2\xa0jugadors, A\xc2\xa0(computadora) i B, provaran de guiar a l\'interrogador cap a la resposta incorrecta.\n_START_SECTION_\nInterpretaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0ndard\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha certa controv\xc3\xa8rsia sobre quina \xc3\xa9s la interpretaci\xc3\xb3 a la qual\xc2\xa0Turing\xc2\xa0es referia.\xc2\xa0La comprensi\xc3\xb3 general dicta que el prop\xc3\xb2sit de la prova de\xc2\xa0Turing\xc2\xa0no \xc3\xa9s determinar espec\xc3\xadficament si una computadora ser\xc3\xa0 capa\xc3\xa7 d\'enganyar a l\'interrogador fent-li creure que \xc3\xa9s una persona, sin\xc3\xb3 la seva incapacitat d\'imitar la persona. Sterrer\xc2\xa0creu que era aquesta i, per tant, combina la segona versi\xc3\xb3 amb aquesta mentre que altres, com\xc2\xa0Traiger, no ho fan.\xc2\xa0Tanmateix, aix\xc3\xb2 no ha portat a una interpretaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0ndard en realitat. En aquesta versi\xc3\xb3, el jugador A \xc3\xa9s una computadora i el sexe del jugador B \xc3\xa9s indiferent. L\'objectiu de l\'interrogador no \xc3\xa9s determinar quin d\'ells \xc3\xa9s home i\xc2\xa0quina dona,\xc2\xa0sin\xc3\xb3\xc2\xa0quin \xc3\xa9s computadora i quin persona. El problema\xc2\xa0fonamental\xc2\xa0amb la interpretaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0ndard \xc3\xa9s que l\'interrogador no pot diferenciar qui \xc3\xa9s persona i qui \xc3\xa9s m\xc3\xa0quina d\'entre aquells que han donat una resposta. Hi ha altres problemes en quant la duraci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 la interpretaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0ndard generalment considera aquesta limitaci\xc3\xb3 com una cosa que hauria de ser raonable.\n_START_SECTION_\nPremi Loebner\n_START_PARAGRAPH_\nEl Premi Loebner \xc3\xa9s una competici\xc3\xb3 que premia la m\xc3\xa0quina dotada d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia artificial que superi amb m\xc3\xa9s efic\xc3\xa0cia el Test de Turing. La seva creaci\xc3\xb3 es remunta al 1990, gr\xc3\xa0cies a Hugh Loebner, el seu principal patrocinador, en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb el centre d\'Estudis de Comportament de la Universitat de Cambridge._NEWLINE_L\'esdeveniment se celebra anualment en diverses seus que oscil\xc2\xb7len entre Gran Bretanya i els Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica. El procediment que segueixen per a provar les m\xc3\xa0quines \xc3\xa9s el mateix emprat al test original: l\'avaluaci\xc3\xb3 de converses generades entre un hum\xc3\xa0 i una m\xc3\xa0quina per part d\'uns jutges. _NEWLINE_Aquesta celebraci\xc3\xb3 ha rebut moltes cr\xc3\xadtiques i ha estat controvertida. Un dels motius principals de les cr\xc3\xadtiques \xc3\xa9s la condici\xc3\xb3 de no experts d\'alguns dels jutges que hi participen.\n_START_SECTION_\nCompetici\xc3\xb3 a la Universitat de Reading\n_START_PARAGRAPH_\nEl 7 de juny de 2014 es va organitzar una competici\xc3\xb3 del test de\xc2\xa0Turing, a c\xc3\xa0rrec d\'Huma\xc2\xa0Shah\xc2\xa0i\xc2\xa0Kevin\xc2\xa0Warwick, celebrant el 60\xc3\xa8 aniversari de la mort de\xc2\xa0Turing. Es va celebrar a la\xc2\xa0Royal\xc2\xa0Society\xc2\xa0de Londres i va ser guanyada pel bot de conversa rus Eugene\xc2\xa0Goostman. El bot, durant una s\xc3\xa8rie de converses via text de cinc minuts, va conv\xc3\xa8ncer el 33% dels membres del jurat que era hum\xc3\xa0.\xc2\xa0El jurat\xc2\xa0estava format per John\xc2\xa0Sharkey, un patrocinador de la proposta de llei per garantir-li un perd\xc3\xb3 governamental a\xc2\xa0Turing, el professor d\'Intel\xe2\x80\xa2lig\xc3\xa8ncia artificial Aaron\xc2\xa0Sloman\xc2\xa0i l\'actor del Nan Roig, Robert\xc2\xa0Llewellyn._NEWLINE_Els organitzadors de la competici\xc3\xb3 van afirmar que el test de\xc2\xa0Turing\xc2\xa0va ser superat per primer cop all\xc3\xa0, dient que L\'esdeveniment va involucrar el nombre m\xc3\xa9s gran de comparacions simult\xc3\xa0nies\xc2\xa0fins al\xc2\xa0moment, sent independentment verificat i, fet crucial, les conversacions no van ser restringides. Un test de\xc2\xa0Turing\xc2\xa0ver\xc3\xaddic no marca les preguntes ni els temes a parlar abans de les converses.\n_START_SECTION_\nTest de Turing a la ficci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa rellev\xc3\xa0ncia d\xe2\x80\x99aquesta prova en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit tecnol\xc3\xb2gic ha promogut la seva aparici\xc3\xb3, menci\xc3\xb3 o refer\xc3\xa8ncia a diverses obres audiovisuals:_NEWLINE_A Blade Runner (1982), adaptaci\xc3\xb3 de la novel\xc2\xb7la Somien els androides amb ovelles el\xc3\xa8ctriques? dirigida per Ridley Scott apareix una prova basada en el Test de Turing: el\xc2\xa0test Voight-Kampff. La prova tracta de comprovar si alg\xc3\xba \xc3\xa9s una persona o un androide mitjan\xc3\xa7ant una maquin\xc3\xa0ria que analitza les reaccions corporals a unes preguntes com a est\xc3\xadmuls. Si l\'individu analitzat presenta respostes emocionals es dictaminar\xc3\xa0 que \xc3\xa9s hum\xc3\xa0, mentre que si no hi ha cap mostra emocional es resoldr\xc3\xa0 que \xc3\xa9s un androide._NEWLINE_A.I. Artificial Intelligence (2001) de Steven Spielberg plasma en la ficci\xc3\xb3 l\'intent d\'equiparar les m\xc3\xa0quines als humans i integrar-les a la societat. En aquest cas, mitjan\xc3\xa7ant un nen robot que intenta ser un nen "normal"._NEWLINE_El director estadounidenc Spike Jonze va realitzar Her el 2013. En el film, el seu protagonista s\'enamora d\'un sistema operatiu, Samantha, i es planteja la pol\xc3\xa8mica de si les m\xc3\xa0quines poden arribar a desenvolupar una intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia  i sentiments semblants als humans._NEWLINE_The Imitation Game (2014) \xc3\xa9s un film dirigit per Morten Tyldum, amb refer\xc3\xa8ncies al test. Principalment, perqu\xc3\xa8 aquest drama \xc3\xa9s una adaptaci\xc3\xb3 de la vida del seu creador, Alan Turing, i la seva labor desencriptant la m\xc3\xa0quina Enigma durant la Segona Guerra Mundial._NEWLINE_Ex Machina (2015) \xc3\xa9s un film de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 dirigit per Alex Garland. Mostra com un androide sembla intel\xc2\xb7ligent i les proves que li realitza el seu creador. D\'altra banda, presenta novament el debat de si les m\xc3\xa0quines poden tenir sentiments com els humans.\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 2014, per primer cop des que Alan Turing va dissenyar el test, un programa d\'ordinador va aconseguir conv\xc3\xa8ncer a m\xc3\xa9s del 30% dels jutges de que era hum\xc3\xa0. El xatbot (robot programat per conversar en l\xc3\xadnia) anomenat Eugene Goostman va ser capa\xc3\xa7 de fer creure al 33% del jurat que va participar en la prova en la Royal Society que estava parlant amb un nen ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s de 13 anys. El xatbot va combinar t\xc3\xa8cniques de processament del llenguatge, amb concordan\xc3\xa7a de paraules clau i amb acc\xc3\xa9s a bases de dades. El resultat \xc3\xa9s un agent de conversa intel\xc2\xb7ligent que pot interactuar amb un o m\xc3\xa9s usuaris a trav\xc3\xa9s de m\xc3\xa8todes auditius o textuals. Els creadors s\xc3\xb3n Vladimir Veselov (un inform\xc3\xa0tic rus resident als Estats Units) i Eugene Demchenko (un jove ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s que viu a R\xc3\xbassia). Els dos feia temps que circulaven el programa per diversos circuits especialitzats amb bons resultats, per\xc3\xb2 mai fins al punt d\'enganyar a m\xc3\xa9s del 30% d\'usuaris amb els quals interactua (el llist\xc3\xb3 que va posar Turing quan va concebre la prova)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'anunci per part de la Universitat de Reading molts investigadors i cient\xc3\xadfics van senyalar que la not\xc3\xadcia era absurda i un engany, mentre que d\'altres defenien la seva validesa. Els del primer grup exposen que \xc3\xa9s una exageraci\xc3\xb3 i una eina de m\xc3\xa0rqueting, i exposen que actualment hi ha diverses maneres de realitzar i interpretar el test. Segons diu Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Pe\xc3\xb1a, subdirector del Centre de Supercomputaci\xc3\xb3 i Visualitzaci\xc3\xb3 de la Universitat Polit\xc3\xa8cnica de Madrid (UPM): "El test inicial de Turing \xc3\xa9s un postulat te\xc3\xb2ric. Depenent de com l\'interpretes i implementes, pots utilitzar-lo o no per obtenir resultats en el teu propi benefici". Com que no existeix una \xc3\xbanica entitat que estandarditzi i verifiqui els tests de Turing, b\xc3\xa0sicament qualsevol pot organitzar un i assegurar que s\'ha superat per primer cop._NEWLINE_Un dels altres punts m\xc3\xa9s discutits sobre Eugene va ser la premissa de la qual partia: un nen ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s de 13 anys parlant angl\xc3\xa8s, idioma en el qual no era natiu. Si els avaluadors saben que a l\'altra banda hi ha un nen (o una m\xc3\xa0quina) que es comunica en un idioma que no \xc3\xa9s el seu propi, s\'introdueix un biaix a l\'hora d\'analitzar la validesa i complexitat de les seves respostes._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha qui defensa que l\'any 1964 ja va haver-hi programes que van aconseguir alguna cosa semblant, com Eliza, dissenyat pel MIT. Steven Harnad, professor de ci\xc3\xa8ncies cognitives a la Universitat de Quebec, a Canad\xc3\xa0, va dir a The Guardian: "\xc3\x89s una ximpleria, una completa ximpleria. No hem superat el test de Turing. No estem ni tan sols a prop".'