b'\n_START_ARTICLE_\nRep\xc3\xbablica Federal Socialista de Iugosl\xc3\xa0via\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Iugosl\xc3\xa0via Democr\xc3\xa0tica Federativa va ser reconstitu\xc3\xafda en el Consell Antifeixista d\'Alliberament Nacional de Iugosl\xc3\xa0via (AVNOJ) reunit a Jajce entre el 29 de novembre i el 4 de desembre de 1943, mentre que les negociacions amb el govern a l\'exili van continuar. El 29 de novembre del mateix any es va constituir com un estat socialista, tamb\xc3\xa9 per l\'AVNOJ a Jajce. L\'any 1945 es va establir la Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica Federal de Iugosl\xc3\xa0via (RDFI). El 31 de gener, 1946, la nova constituci\xc3\xb3 va establir les 6 rep\xc3\xbabliques constituents i el nom de l\'Estat com a Rep\xc3\xbablica Federal Popular de Iugosl\xc3\xa0via (RFPI). L\'any 1963 adopt\xc3\xa0 el nom definitiu de Rep\xc3\xbablica Federal Socialista de Iugosl\xc3\xa0via (RFSI). El primer president va ser Ivan Ribar mentre que el Primer Ministre va ser Josip Broz Tito. L\'any 1953, Tito va ser elegit com a president i posteriorment l\'any 1963 va ser nomenat "President vitalici"._NEWLINE_Iugosl\xc3\xa0via, a difer\xc3\xa8ncia d\'altres pa\xc3\xafsos comunistes d\'Europa, va triar una via independent de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, i no va ser un membre del Pacte de Vars\xc3\xb2via ni de l\'OTAN, per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s va ser un dels creadors del Moviment de Pa\xc3\xafsos No Alineats l\'any 1956. El m\xc3\xa9s significatiu canvis en els l\xc3\xadmits de la RFSI va oc\xc3\xb3rrer l\'any 1954, quan el Territori lliure de Trieste va ser dissolt pel Tractat de Trieste. La Zona B iugoslava, la qual cobria 515.5 km\xc2\xb2, va ser immediatament ocupada per l\'Ex\xc3\xa8rcit Federal Iugoslau. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Tito l\'any 1980, i enmig d\'una crisi econ\xc3\xb2mica molt important, les tensions entre les diferents nacionalitats del pa\xc3\xads van cr\xc3\xa9ixer, de la mateixa manera que les pot\xc3\xa8ncies europees repensaven la import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica de la zona. Aix\xc3\xad les coses i despr\xc3\xa9s de l\'establiment del multipartidisme i l\'adveniment dels partits nacionalistes al poder, dues de les seves rep\xc3\xbabliques constituents: Eslov\xc3\xa8nia i Cro\xc3\xa0cia declaren la seva independ\xc3\xa8ncia, a les quals seguirien Maced\xc3\xb2nia i B\xc3\xb2snia i Hercegovina. Aix\xc3\xb2 desemboc\xc3\xa0 en la Guerra dels Balcans i la posterior dissoluci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica. _NEWLINE_La Rep\xc3\xbablica Federal Socialista de Iugosl\xc3\xa0via va ser reempla\xc3\xa7ada per la nova Rep\xc3\xbablica Federal de Iugosl\xc3\xa0via integrada ja nom\xc3\xa9s per S\xc3\xa8rbia i Montenegro, que va ser dissolta el 2003, quan es va crear la nova estructura confederal estatal de S\xc3\xa8rbia i Montenegro, tamb\xc3\xa9 desintegrada el 5 de juny del 2006 amb la independ\xc3\xa8ncia de Montenegro respecte a S\xc3\xa8rbia.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEcon\xc3\xb2micament el pa\xc3\xads va ser organitzat sota les directrius del socialisme de mercat. Existia la possibilitat de crear empreses de fins a cinc treballadors que es podien dedicar a certes activitats econ\xc3\xb2miques. La resta d\'empreses eren p\xc3\xbabliques, i estaven controlades pels propis treballadors de cada empresa, qui decidien com organitzar-se i invertir, entre qui es repartien els beneficis i p\xc3\xa8rdues. Els productes de les empreses eren posteriorment venuts en el mercat privat, la qual cosa va dur a vegades a la competici\xc3\xb3 entre empreses.'